37 



A föllépő lapok azonban többé-kevésbbé alkalmasak a mérésre; 

 legkitűnőbb tükrözést az a mutat, leggyöngébb fényverő pedig az m. Alap- 

 mérésre a legjobban tükröző lapokat választván, egy a királyi József mű- 

 egyetem ásvány-földtani szertára birtokában levő két távcsöves fény^^erődési 

 szögmérővel 60 repetitió után találtam, hogy : 



111 010 = er 21' 11.3". 



Ez adatokból számítás útján a következő szögértékeket nyertem : 



110 113 = 19° 52' 11.4" 

 447 331 = 11° 54' 36.4" 

 Ï11 447 = 15° 32' 00.4" 



111 m ^ 57° 17' 37.4" 

 111 111 = 85° 22' 23.6" 

 010 133 = 31° 23' 27.8" 

 Î33 111 = 29° 57' 43.5" 

 110 ri3 = 19° 52' 11.4" 

 110 ín = 47° 18' 48.2" 



Ezek ellenében a mérés a következő értékeket adá : 

 110 fOO = 45° 

 110 100 = 45° 



110 113 = 20° 09' 06" 

 447 113 = 11° 19' 40" 



111 447 = 15° 54' 29" 

 111 fU = 56° 47' 42" 

 111 TTl = 84° 47' 30" 

 010 133 = 31° 29' 40" 

 133 111 = 29° 44' 30" 

 110 Î13 = 20° 22' 07" 

 IlO 111 = 47° 19' 28" 



Öszehasonlítván e megjelenési módot a többi leihelyekéivel, főleg az 

 oroszországiakkal, ^ míg egyrészt a 447 pyramis mint új alak beigazolva 

 lett, másrészt látható, hogy e podsedlitzi Zirkonok külleme főleg az Uraiban 

 elöj övökével egyezik meg. 



Az új ^ pyramis indiceseinek számításánál ha a mért^c = 42''23'45" 

 és ç>c = 58° 18' 14" értékekből kiindulva számítunk, az eredmény 1,77071 ; 

 ha pedig az alapmérésből kiszámított ^jc = 42° 41' 12" és (pc = 58° 13' 12" 

 értékekből indulunk ki, úgy : 1.7409-et nyerünk. E tizedestörtnek pedig 

 a V4 visszaszámítás után az első esetben 0.37170", a másodikban pedig 

 20' 44.69" külömbséggel megfelelvén, az új lap indiceseit 447-nek vettem. 



(Budapest, juHus, 1876. A kir. József műegyetem ásvány-földtani 

 szertára.) 



1 Materialien zur Mineralogie Russlands von N. Kokscharow. St. Petersburg. 1858. 



