39 



Rostozás csak a 041 dómán a macro tengelyijei párhuzamosan vehető 

 észre. 



A tengely- viszonyokat az 



mb = 37° 59' 45" 

 oc = 52° 02' 32" 

 értékekből számítván, nyertem : 



a = 1.000000 

 b = 0.781168 

 c = 1.281881 értékeket. 

 (Budapest, augusztus, 1876. A kir. József műegyetem ásvány-földtani 

 szertára.) 



Őslénytan . Palaeontologia . 



NÉHÁNY ECHINOIDA 

 A FEHÉE-KÖKÖS VÖLGY NEOGEN-RÉTEGEIBÖL. 



Közli : LóczY Lajos. 



Hazánk sediment képződései közül a neogenek azok, a melyeknek 

 elterjedése, de még inkább faunája hiányosan bár, de aránylag legjobban 

 van felismerve. Az óriás magyar neogen medencze szélein csaknem minde- 

 nütt jelen van, mint legalsó neogen réteg, a felső mediterrán emelet az 

 u. n. Lajthamész vagy tengeri (badeni) tályag alakjában, melyeknek egy- 

 korúsága Fuchs és Karrer urak azon alapom tanulmányai folytán, a 

 melyeket a bécsi medenczében tettek, aligha lesz még valahol kétségbe 

 vonható. 



Főleg azon leihelyek, a melyek régibb hegységek közelében, vagy 

 beugró öblökben feküsznek, nyújtják a leggazdagabb és legépebb marad- 

 ványokban fenntartott faunát. Sehol sem szembeötlő annyira ez, mint 

 azon messze benyúló fjordokban, a melyekkel a magyar neogen tenger 

 keletre a Bihar hegységbe nyúlt; a Fekete- és Fehér-Körös a Temes-, 

 illetőleg a Bega-völgye ilyen öblök helyét jelölik, melyek mindegyikében 

 már az egész neogen rétegsorozat megvan, és az utóbbi (a Bega-öböl) az, 

 a mely a mostani vízválasztón átnyúlva, a Maros-völgy zám-branyicskai 

 részletében, a jobbpart régibb parthegységéig terjedt. Itt a felső mediter- 

 rán emelet leggazdagabb és legszebb kövületeit adja Lapugy és Kostej. 



Egyedül a Marosvölgy azon mélyedés, melynek aradmegyei részlete 

 a neogen tenger számára nem volt hozzáférhető. ^ 



A Fekete- és Fehér-Körös völgyeiből Peters ^ emhté először ezen 

 emelet kövületeit. 1874-ben szerencsém volt Kresztaménes és Felménes- 



1 Lásd Földi. közi. VI. 1876. 108 1. 



~ Lásd Sitzungsb. d. k. Akad. Wien. 1861. XLIII. I. Abtli. 425 1. 



