15 



át tartózkodnak. Tél felé felkeresik a folyók torkolatainak mélyebb helyeit 

 hol számosan együtt téli álmot tartanak. Ekkor, Lepechin észlelete sze- 

 rint, fejőkkel az iszapba fúródnak, és fölfelé álló testökkel sürtt karóerdö- 

 höz hasonlítanak. Táplálék : iszap, puhányok, férgek, halak, halikra és 

 néha vízimadarak is. Igen szaporák. Számuk mégis igen fogyott, mivel az 

 ikrás halak semmi kíméletben nem részesülnek. 



Hasznuk igen nagy; a hús jó és ízletes, az ikrából caviárt készíte- 

 nek ; az nszóhólyagból igen finom enyvet főznek, mely sokféléhez, de főké- 

 pen a bor színítésére használható. 



A fekete tengerben hat Tok faj él és mind a hat faj a Duna és 

 nagyobb mellékágaiba vándorol. Ezen hat fajt következőképen lehet egy- 

 mástól megkülönböztetni : 

 01dali)aizs 60—70. Orra hosszú, hegyesj keskeny . 1. Acipenser ruthenus. 



Oldalpaizs 60. Orra rövid, elkerekített 2. A. glaber. 



Oldalpaizs 49 — 51. Orra igen hegyes, az alsó ajak 



fejletlen , 3. A schypa. 



Oldalpaizs 40 — 45. Orra felül csontlapok nélkül . 4. A huso. 

 Oldalpaizs 30^ — 35. Orra igen hosszú és keskeny . 5. A stellatus. 

 Oldalpaizs 29 — 32. Orra rövid, tompa 6. A Güldenstaedti. 



ACIPENSER RUTHENUS L. 



Kecsege. 



Orra hosszú , áralakú , hegyes , háromszor akkora mint a száj 

 szélessége. Szemei kicsinyek , kerekek és egyenlő nagyok ; közelebb 

 állanak az orr hegyéhez mint a száj, a szem átmérője 3V2-szer foglalta- 

 tik a közöttük levő homlokrészben. Szája középszerű nagyságú, a felső 

 ajak keskeny és gyöngén öblös, az alsó ajak szélesebb, közepén ketté osz- 

 lott, de a két fél érinti egymást. A bajuszszálak közelebb állanak a száj 

 széléhez, mint az orr hegyéhez és belső széleiken rojtosak. 



A paizsok közel állnak egymás mellett, főkép az oldalpaizsok síirűk. 

 Hátpaizs van 11 — 14, oldalpaizs 60—70, haspaizs 10 — 18. A végsőn leg- 

 távolabbra esnek egymástól, kicsinyek, majdnem háromszögtíek. A paizsso- 

 rok közötti bőr apró, majdnem egyenlő nagyságú es fogazott csontpikke- 

 lyekkel sürün födött, mely pikkelyek a has felé kisebbednek. 



Az úszók erősek, a sugarak számát ezen képlet mutatja : 



D. 13/28. A. 9/14-18, V. «/l3. P. V24. C. ^Vbi/u. 



A melluszók a test vastagságánál hoszabbak, a hoszú csont sugara 

 oly hoszú mint a tagolt sugár. A hátúszó magasságánál hoszabb ; az 

 alfél- és hasúszók ellenben a hoszúságnál magasabbak. Legerősebb a fark- 

 úszó, melynek osztott sugarai feltűnően hoszúk. 



Színe. Háta szürke-barna vagy sárgásbarna, feketébe játszó. ^ A pai- 



