81 



6. ACIPENSEK GULDENSTAEDTII Brandt. 



GUldenstaedt Tokja. 



Orra rövid és tompa, egy harmadát teszi a fej hosszának ; felső lapját 

 apró, részben csillagos, részben szabálytalan paizsocskák fedik, melyek 

 között számos fekete likacs látható. Szemei nagyok, kerekek, különbözők, 

 a bal szem kisebb a jobb szemnél. A szemek közötti homlok 4-szer széle- 

 sebb, mint a jobb szem átmérője. Az alsó orrlik olyan nagy, mint a jobb 

 szem. Szája tágas; a keskeny felső ajak két félre osztott; az alsó állkapocs 

 közepe ajkatlan. A négy bajuszszál közelebb áll az orr végéhez, mint a 

 szájhoz. 



Dereka nyúlt, öt sor erős csontpaizszsal. A hátán 12 — 13, az oldalán 

 24 — 36, a hasán 9 — 10 paizs van. A paizssorok közötti bőr sima, fényes 

 és kiálló csillagos vagy köralakú, fogazott csontpikkelyekkel borított. Az 

 úszók sugarait e képlet mutatja : 



D. 12/23, A. 12/12—14, V. 12/14, p. 1/31, C. 1^29/63. 



A mellúszók hosszaságuknál aránylag szélesebbek, hosszaságuk 

 egyenlő a test magasságával ; a meglehetősen erős csontsugarat követi egy 

 hosszabb, osztatlan tagolt sugár. A farkúszó karélyai szélesek, elkerekítet- 

 tek, az alsó felényi a felsőhöz képest. 



Színe. Háta kékes hamuszürke. A csontpaizsok szennyes fehérek. 

 A bajuszszálak fehérek, fekete hegyűek. Szivárványhártyája ezüstös. 



Nagi/sága. Hossza 2 — 3 m., súlya 70 — 80 kilo; közönségesen 15 — 20 

 kilo súlyúakat halásznak. 



Elterjedése. A Dunában egész éven át található, vándorol a Duna 

 nagyobb mellékágaiba u. m. a Dráva, Tisza és Vág folyókba. 



Életmódja. Tápláléka áll férgek, rovar-álczák és zsíros iszapból. Ivik 

 a Dunában május — ^június havában. Mondják, hogy 15—20 évig él. 



Haszna. Húsa, ikrája és úszóhólyaga miatt a legbecsesebb Tokfajok 

 közé tartozik. 



A múzeumi gyűjteményben van 2 példány. 



Rövidítések. 



D = Hátúszó. A — Al-feluszó. V := liasuszó. P = melluszó. C r= farkuszó. 



A vonás előtti szám az osztatlan sugarakat, a vonás mögötti szám a tagolt suga- 

 rakat jelenti. 



Helyreigazítás. 



A Strigy folyóból Csató úr által beküldött Gobio uranoscopus Ágas. mint első 

 biztos adat volt felemlítve az I-sö füzetben. Kikerülte figyelmemet, hogy Kriesch tanár 

 úr e halacskát 1870-ben a Vág halai között is említette volt. Miután Kriesch tanár úr 

 szives volt nekem az általa gyűjtött példányokat megvizsgálásra átengedni, meggyőződ- 

 tem, hogy a Gohio uranoscopus Ag. a Vágban is él. Van tehát eddig két biztos leihelye 

 e halacskának vizeinkben, u. m. : a Strigy és Vág folyó. I^i"- Karoli. 



