93 



gentes. Rostrum coxas intermedias subattingens, a peetore remotum, 

 articiilo primo fortiter dilatato. Antennae prope apicem oculorum inser- 

 tae, articiilo primo brevi, verticis latitudine distincte breviore, hand 

 rigido-setoso, articnlo secundo piloso, apicem versus sensim leviter incras- 

 sato, articulo quarto tertio breviore. Thorax a basi lata apicem versus 

 fortiter angustatus et convexo-declivis, lateribus rectis, basi quam apice 

 fere duplo et dimidio latiore et supra scutellum tum id u in sinuata, apice 

 strictura nulla. Hemelytra maris abdomiiie multo longiora ; membrana 

 biareolata. Pedes saltatorii. Femora postica sat incrassata. Tibiae sub- 

 tiliter spinulosae. Tarsi postici articulo primo secundo distincte breviore. 

 Ab OrtJtoccphalo Fich. Beut., cui affine videtur, fronte excavata, 

 oculis subpedunculatis et ab apice thoracis remotis, thorace antrorsum 

 magis angustato et valde convexo-declivi scutelloque tumido differt. 



P. SIMULANS n. sp. 



Oblongum, nigrum, pilis squamiformibus luteis minus dense ves- 

 titum ; capite, thorace scutelloque nitidis ; hemelytris subopacis, mem- 

 brana magna, obscure fumata, venis nigro-fuscis, pone cuneum anguste 

 hyalina, margine externo .late obscuriore ; antennis nigris, articulis duo- 

 bus apicalibus obscure testaceis ; pedibus nigro-piceis. cT. Long. 3 "'/„j., 

 cum hemelytris 4V2 '"'/m. 



Hab. ad Budam Hungáriáé. Specimen unicum d. ïi. Junii a. J 874 in 

 valle «Farkasvölgy» dicta legi. 



Colore, sculptura et habitu primo intuitu OrthocepJtalo parallclo 

 Mey. sat simile, sed majiis et notis genericis supra datis pedumque colore 

 facillime distinguendum. 



A MANNA-KABÓCZA HAZÁNKBAN. 

 Közli Dr. Horváth Gkza. 



Mintegy 7 évvel ezelőtt, midőn a Természet ez. folyóirat 1870-iki 

 évfolyamában az énekes kabóczákról egy népszerű ismertetest közöltem, 

 egyszersmind abbeli feltevésemet fejeztem ki, hogy a deleurópai manna- 

 kabócza hazánk legdéHbb vidékein bizonyára szintén előfordul. És nem is 

 csalódtam; mert ime, Frivaldszky János múzeumi őr ur 187i' nyarán 

 Krassómegyében tett íillattani utazása alkalmával a kérdéses fajra Oravicza 

 mellett csakugyan reá akadt. 



E lelet, tekintetbe véve Oravicza déli fekvését, még nem is volt igen 

 meglepő. Annál meglepőbb azonban e határozottan deli faj előfordulása a 

 Szilágyságban. 



PuNGUR Gyula szilágy-nagyfalusi ref. lelkész úr ugyanis 187(') augusz- 

 tus 5-en a Szilágy-Somlyó felett emelkedő Magura hegyen rovariíszviín, ott 



