94 



tölgyfákon egy nagy kabóczfajjal találkozott ; és szerencsésen sikerült is 

 abból három hímpéldányt kézrekerítenie. A hozzám beküldött egyik pél- 

 dány megvizsgálása után meggyőződtem, hogy az nem más, mint a valódi 

 manna-kahócza (Tctfif/ia Or ni L.). 



A manna-kabócza a hazánkban előforduló és előfordulható többi 

 énekes kabóczától leginkább hosszú szijocsőre által különböztethető meg. 

 A szípcsőr t. i. nála egész a has tövéig nyúlik, a többi fajnál pedig legfö- 

 lebb csak a középső csípőket éri el. 



Ezen alkalommal egyszersmind megemlítem, hogy a Szilágyságban 

 még egy más érdekes és ritka kabóczafaj, adéloroszországi Cicadctta adusta 

 Hag. is tenyészik. 



A SZAMOSFALVI SÓSTAVAKBAN ÉLŐ KOVAROKKÓL. 



Dr, Entz Géza kolozsvári egyetemi tanár úr legközelebb egy érdekes 

 dolgozatban ismertette meg velünk a Kolozsvár szomszédságában Szamos- 

 falva körül fekvő konyhasós tavak ázalagfaunáját. * E szép és nagybecsű 

 dolgozat által indíttatva, felszólítám Schuszter Károly kolozsvári tanító 

 urat, hogy ama tavakat rovartani tekintetben átkutatni s gyűjtése ered- 

 ményét velem alkalmilag közölni szíveskedjék. Schuszter úr, mint buzgó 

 és fáradhatlan gyűjtő, ebbeli kérésemet csakhamar teljesítette s az illető 

 helyiséget 1876 október 8-án meglátogatván, onnan egy üvegcse vízi boga- 

 rat és poloskát küldött be hozzám. 



A küldött bogarak — Frivaldszky János úr meghatározásai szerint 

 — mind oly fajokhoz tartoznak, melyek nemcsak sóstavakban, hanem 

 édes vízben is élnek, u. m. Berosus spinosus Stev., Laccophilus hyalinus De 

 Geer, Laccobius minutus L. Hydroporus inaequalisF., H, nigrolineatus Stev. 



A poloskák részben szintén ily ubiquisták, mint Salda jMllijJes, Noto- 

 necta glanca, Corisa Gefforoyi, hierogigphica és limitata. Két faj, Salda ebur- 

 nea és Corisa Fussi azonban már azon rovarok közé tartozik, melyek 

 tartózkodásukra nézve kizárólag sóstavakra vannak utalva. 



Az egész küldemény legérdekesebb részét kétségkívül a Corisa Fussi 

 képezi. Ez ugyanis eddig kizárólag hazánkban, nevezetesen pedig a Király- 

 hágón túH részen észleltetett s itt is egyedül csak Vízakna mellől volt 

 ismeretes , hol egy vízi növényekkel benőtt sóstóban legelőször Fuss 

 Károly akadt reá. Fuss-tól származtak azon példányok is, melyek után 

 Fieber e vízi poloskát 1864-ben a bécsi rovarászati folyóiratban leírta és 

 a tudományos világnak bemutatta. — E halophil faj a szamosfalvi tavak- 

 ban úgylátszik igen közönséges, a mit abból következtetek, hogy Schuszter 

 ur egész küldeménye tulnyomólag ebből állott. Több példány még csak 

 álcza-állapotban volt. Közli Dr. Horváth Géza. 



* iiA tordai és szamosfalvi sóstavak ázalagfaunája.n Lásd a magyar orvosok és term, vizs- 

 gálók XVII-ik nagy gyíUésének munkálatait. 



