110 



helyezkedik el ; legmagasabb része e hegyhátnak ép Kaliana felett emel- 

 kedik és itt két tarajt képez ; ezek két szilárd vasércztelepböl állanak. Fe- 

 kete haematittal tehtett quarczitok ezek, helyenkint mágnesvas és egyéb 

 tiszta vasérczerekkel. Ezek a telepek szabályosan csillám- és amphiból- 

 palákkal váltakoznak és azon likacsos quarczit, mely malomkövekhez 

 használtatik, ebbe a csoportba való. Mindezek a telepek közel függélyesen 

 helyezkednek el. A malomkö-quarczit az, melyben a ruganyos homokUö, de 

 csakis foltonként, előfordul. 



A kőbányák munkásai sokszor véletlenül bukkannak arra, midőn a 

 közönséges kőzetből lapokat hasítanak. A ruganyos homokkő ilyenkor köz- 

 vetlenül a szilárd quarczittal érintkezik. 



A munkások azt tartják, hogy ez a kőzet csakis a víz átszivárgása 

 folytán áll elő a közönséges quarczitból; és lényeg szerint igazuk lesz. 



M. szerint két téves nézet fűződik ezen ruganyos kőzethez : 



1-ször : Hogy gyémántot tartalmaz, és 2-szor : hogy hajlíthatóságát talk 

 vagy csillám tartalmának köszöni. 



Indiában nyoma sincsen a gyémántnak e kőzetben. 



A második vélemény talán megilleti a brazíliai változatot, de a kalia- 

 naira ez nem érvényesíthető, mivel talk épen nem, csillám pedig gyér le- 

 mezkékben csak alárendelten fordul elő benne. 



Az egyelőre elfogadható magyarázatot e kőzet tulajdonságáról Haugh- 

 TON adja (Manuel of Geology). Szerinte a közönséges homokkő quarcz- 

 szemcséi egymással összefüggnek — egybe cementezvék — míg némely 

 homokkőnél azok földpátból származó agyag által külön-külön környez- 

 tetnek, mely körülmény bizonyos ruganyosságot kölcsönözhet a kőzetnek. 



Ennélfogva ezen ruganyos homokkő átalakult quarczitnak tekinthető, 

 melyből az agyag kötszer egy része kilugzás folytán eltávolíttatott. 



A ruganyosság voltaképeni értelmében roszul alkalmaztatik e kő- 

 zetre, a mennyiben az bizonyos határig a legkisebb erő behatása alatt is 

 hajlik, a nélkül hogy ellentállása növekednék. Lóczy L. 



Földtan. Geológia. 



JEGYZETEK 



A PONTI EMELET OSZTÁLYOZÁSÁHOZ MAGYAKOESZÁGON. 

 Közli LóczY Lajos. 



Nyugot-Magyarország dombvidékei jobbára azon lerakodásokból álla- 

 nak, a melyek a legutóbb elvonult, keleti Európát és délnyugoti Ázsiát 

 elfoglaló nagy beltenger kihalt lakóit tartalmazzák: a «congeria rétegek» 

 helyesebben a «ponti emelet» képviselői ezek. E tenger központja hazánkba 



