167 



után indulva, egész határozottsággal állíthatjuk, hogy egyes édesvízi alak- 

 jaik tengervízben is előfordulnak. Dujakdin Amiba marina név alatt egy 

 Amoeba-alakot írt le, mely saját szavai szerint csupán nagj'ságát s tartóz- 

 kodási helyét tekintve tér el az Amoeba diffluenstöl; ^^ megjegyzendő, 

 hogy DuJARDiN az édes vízi A. diffluens alatt nem Ehrenberg hasonnevű 

 Amoebáját érti, hanem, mint ezt leírása s rajzai minden kétség fölé eme- 

 lik, Ehrenberg A. radiasáját, e szerint tehát az A. marina is az A. rádió- 

 sához fog közel állani. Dujardin ezen tengeri Amoebájától alig különbözik 

 ScHULTZE Miksa Amoeba polypodiája, melyet velenczei laguna-vízben 

 talált;^"* igaz ugyan, hogy Schultze Amoebáját mag és lüktető ürese 

 nélkül rajzolja s e szerint jogosult Haeckel azon felfogása, mely szerint 

 ezen Amoebát Monerának tekinti, melylyel egészen megfelelő valódi Mone- 

 rát talált a bergeni kikötő piszkos, bűzhödt vizében s azt Prtotamoeaba 

 jDolypodiának nevezi ; ^^ másfelől azonban Schulze E. F. a nápolyi öbölből 

 származó vizből egy maggal s lüktető üresével ellátott Amoebát írt le, 

 melynek a mag felezödésével meginduló oszlását igen pontosan tanulmá- 

 nyozta, Schulze E. F. ezt tartja azonosnak Schultze M. A. polypodiájá- 

 val s kiemeli egyúttal azt is, hogy nem képes eldönteni, vájjon ezen tengeri 

 Amoeba lényegesen különbözik-e az EnRENBERG-féle édes vízi A. radiasá- 

 tól? ^^ Végre kiemelem még, hogy Schultze M. egy névvel meg nem jelelt 

 anconai tengeri Amoebának rajzát közli, ^"^ mely körvonalait tekintve alig 

 különbözik az édes vízi A. diffluenstól. Ezek után teljes biztossággal állít- 

 hatjuk, hogy Amoebák a tengervízben sem hiányzanak s nagy valószínű- 

 séggel, hogy az A. radiasa és A. diffluens s nyilván a többi Amoeba-ala- 

 kok is oly szervezetek, melyek édes- és tenger-vízben egyaránt élnek. 



A szamosfalvi sóstó gyöklábú -faunájának jellegeit végre a követke- 

 zőkben foglalhatjuk össze : 



A sóstó gyöklábú-alakokban egészben véve szegény ; legnagyobb 

 számmal fordulnak elő oly alakok, melyek édes vizekben ugyan igen közön- 

 ségesek, de valószínűleg azon lények sorába tartoznak, melyek édes és 

 tengervízben egyaránt élnek ; az aránylag nagyszámú sajátos alak közül 

 kettőnek (Euglypha pusilla, Microcometes tistrypetus) fajrokonai eddigelé 

 csupán édes vízből ismeretesek, egynek (Pleurophrys Helix) legközelebbi 

 fajrokona tengerben él; két új nem közül (Plectophrys, Orbulinella) az 



^^ Op. cit. p. 233. « qiü diffère .seiileiuent de l'Amibe difflueute par ces 



dimensions et par son habitation. » 



^* Op. cit. Taf. VII. Fig. 21. Leirása a tábla magyarázó szövegében. 



^^ Hackel: Studien über Moneren und andere Protisten. Leipzig. 1870. p. 175. 

 Taf. V. Fig. 11. 



^® F. E. Schulze : Rhizopodeustudieu. V. Arch. f. mikroskop. Anatomie. XI. Bd. 

 4 Hft. 1875. p. 593. Taf. XXXVI. 



-' Op. cit. Taf. VII. Fig. 19. 



