179 



A lapok átalában kevéssé alkalmasak finomabb mérésekre ; az alak- 

 meghatározások azonban, mint a közölt értékekből kitűnik — biztosan 

 voltak eszközölhetők. Ikrek gyakoriak, azonban a képező lapok nem elég 

 tökéletesek az ikertörvény biztos eldöntésére. 



A kristályok kétféle átalános külsővel birnak, u. m. táblásak az a vég- 

 lap szerint vagy többé-ke vésbbé el vannak nyújtva a h tengely irányában. 

 Legnagyobb arányban az (/ véglapot látjuk, mely az ikrek jelentkezési he- 

 lyéül is szolgál és ezért ritkán bir teljesen sima felülettel. A lapok csopor- 

 tosítását előtüntetik a XII. tábla alakjai, hol az 1. ábra az ahmpx, a 2. az 

 ahinpyx, a 3. az ab)nrpxi, a 4,, 5. és 6. pedig az alDJijn/xi összalakulatait 

 mutatják. 



(Budapest, május. A kü'. Józsefműegyeteni ásványföldtaui szertára.) 



KÜLÖNFÉLÉK. 



^ixru^ŒtclrsŒtruth.oz. 



MinÜwgij a füzetekben foglalt közléseJiet nemcsah szak, hanem lehe- 

 tőleg rendszer szerint is csoportosítjuk, azonkivül a, Bevue párhuzamos 

 szerkesztéséről is kell gondoskodnunk, a technikai kivitel kissé komplikált. 

 Ennélfogva a következőkre kérjük t. munkatársainkat : 



1. Sziveskedjenek értekezéseiket a papírnak csak egyik oldalára írni. 



2. Az állattani rovatba szánt dolgozatokat, melgek legelői foglal- 

 nak hehjet, főképen a gerinczesekről szólókat, jókor kell beküldeni. 



3. A Revuebe szánt dolgokat egészen külön kell kezelni. 



Az egyes szakok rovatait így zárjuk be: a megjelenést megelőző 

 hónap 10-kén az állattani-, 12-kén a növénytani-, l5-kén az ásvány- 

 földtani rovatot. A SZERKESZTŐSÉG. 



A MAGYAR NEMZETI MüZEUM SZEMÉLYZETE MEGKEZDTE KIRÁNDULÁSAIT. MoCSÁRY 



Sándor m. őrseged Zágráb és Fiume környékén; a múzeum gyűjtője Pável János 

 már a második kirándulást teszi. Az első Orsova és Mehádia környékére volt 

 intézve s többek között az e vállalat első füzetében leú't Ahlepton Treforti Fríc. 

 szép bogárfajnak töbli példányát eredményezte ; a második kirándulás Oravicza 

 környékére czéloz. 



Janka Victor m. őr és szakszerkesztő társunk a tavasz és nyár elején 

 Erdélyben kutatott s gondot fordított némely kevésbé ismert vagy kétes Irisfajok 

 virágzásának a megfigyelésére; így egyebek között az Iris balkana Janka fajéra, 

 melyet Janka úr a Balkánról hozott és Erdélyben meghonosított. E valóban 

 pompás virágnak nébánj'' példányát bimbózó állapotban barátunk postán küldte 



Természetrajzi füzetei:. Ill- 13 



