215 



ládába rakva az Akadémia pecsétjével elzáratott s a dcintö határozat hoza- 

 taláig KuBiNYi FERENCznek megőrzésre kiadatott. 



KuiuNYi FKRKNoz-nél e ládát s annak sértetlen pecsétjeit 18()5-ben 

 magam is láttam s tőle tudtam meg, hogy arról az Akadémia határozata 

 nélkül rendelkeznie nem szabad. Ez a határozat, úgy látszik, még máig 

 sem hozatott meg. Ez s a hosszú idö, legtoképen pedig Kuuinyi Fkukncz 

 halála, ezt az ügyet összebonyolitotta, mert Kiiíinyi halálával annak 

 hagyatékában nagy zavar támadt, a melyben a Pp/rÉNYi-féle kéziratos 

 láda úgy eltévedt, hogy sem a rokonok érdeklődő része, sem az ügyben 

 fáradozó múzeumi igazgató őr, Frivaldszky János, eddig nyomára nem 

 juthattak. 



Ilyen körülmények között aligha marad más hátra, mint az, hogy az 

 Akadémia latba vesse tekintélyének súlyát s azokon a nyomokon, a me- 

 lyeket irattára s jegyzőkönyvei szolgáltatnak, intézze a további vizsgálatot, 

 mely ha nem is a kéziratos ládát, úgy legalább azokat a részeket fogná 

 napfényre hozni, a melyek átnézés vagy feldolgozás végett — mint pl. 

 dr. T.vrsciiKR-nek is — kiadattak. 



Ez annyival is inkább szükséges, mert sok jel oda mutat, hogy egyes 

 részletek elszóródtak. így Frivaldszky jÁNOs-nak sikerült a Pastor roseusra 

 vonatkozó jegyzeteket megtalálni, magam egy véletlennek az Oriolus 

 galbula, Coracias garrula, és a Bombicilla garrulára vonatkozó jegyzeteket 

 köszönöm. 



A bedugult forrás megnyitására a «Természetrajzi füzetek» egyelőre 

 nem tehetnek többet. 



Most átmegyek egy más kérdés tisztázására, arra t. i., valóban érté- 

 kesek voltak-e Petényi iratai ? megszolgálhatták volna-e a magyar közmí- 

 velődést ? 



Erre a leghatározottab «íV/tví/» a felelet, és jelesen az életmódra 

 vonatkozó, beható észleletek azok, a melyek a töredékek után itelve kiváló 

 gondról tesznek tanúságot. 



Petényi minden madárfaj számára egy külön, nagy-negyedrét fasci- 

 culust tartott, melynek homlokára ráírta az illető madár tudományos es 

 népies nevét ; helyét a melyet más írók rendszerében elfoglalt; a nem (genus) 

 ismertető jeleit, a faj ismertető jeleit. Ebbe a fasciculusba gyűjtötte azután 

 mind azokat a jegyzeteket, a melyek az életmódra, mint : költésre, fészek- 

 építésre, táplálékra, költözködésre, hangra stb. stb. vonatkoztak , minden 

 legkisebb jegyzet élén a madár neve áll, nehogy tévedés támadjon ; szóval 

 a legnagyobb pontossággal járt el. A midőn az egymáshoz tartozó jcgyze- 

 leket elrendezzük s azokat ilyen módon szakaszokba osztjuk, megkapjuk a 

 madár teljes képét, úgy mint azt Petényi ismerte — már pedig nagyon 

 jól ismerte ! 



A példányok, a melyek után speciális leírásait készítette, mind a 



