2:í 



A következő 3 pár vegta^;, az u. ii. nuiólábak, (pedes maxillares, KieíVr- 

 tüsse) a táplálkozHsiiál szinti-n csak közvetve vesznek reszt. Ezek közül az 

 első pár (I. tábla 1. ábra />) naiíyoii hasoiilit :»z alsó niMAilhíni. Lapos, 

 legyező alakú felső része ^ águ. Ez ágak k()zül a legiiagyol)!» í) '"/„, bosszú és 

 (j — 7 '%j szeles ; alsó részének lapátalakú fele basonlit az alsó maxilla meg- 

 felelő részéhez, azonban csupasz szélű, ellenben felső 10 — 11 ^'J^ hosszú része 

 2 okialán es alul hártyás és szőrrel szegélyzett éllel bír, (1. tábla 1 . ábra [>, a) 

 csúcsán pedig fölnyulik egy kúposán keskenyedő, keskeny gyűrűkből álló 

 s — ÍO'»fm hosszú melléktag, mely a csápokra emlékeztet. Már puszta szem- 

 mel is észre veszszük, hogy felületén világosabb és sötétebb csíkok vannak s 

 hogy szélét két oldalt hosszú serték borítják. Gyenge nagyítást alkalmazva, 

 azt tapasztaljuk, hogy a hámképződmeny alatt sokszögalakú sejtek vannak, 

 hogy széle rovátkos, s hogy egy-egy rovatban vagy mélj'edésben egy-egy 

 tollalakú szőr áll (I. tábla 1. ábra G). Eczetsavval kezelve a sokszögalakú 

 sejtek átlátszókká lesznek ; erős nagyítás mellett pedig azt veszem észre, 

 hogy halvány idegszál vonul minden tollszőr alá s ott kis duczot képez ; 

 ebből kis szálacska vonul a tollszőr üreges szárába, ugy, hogy ily tollszőr 

 kis részecskéje igen erős nagyítás mellett olyannak mutatkozik, a mint ezt 

 a 2-ik ábra előtünteti. Hogy ez érzéki szerv, azon a tapasztaltak es közlőitek 

 alapján nem kételkedem; kétség legfelebb aziránt foroghat fenn, vájjon me- 

 lyik érzéknek a közvetitője ? 



A tollalakú serték hasonlítanak a ((hangszőrökhöz», melyek állítólag a 

 hallást közvetítik ; képesek-e arra, vagy sem, ez egyelőre függőben marad ; 

 annyi azonban bizonyos, hogy e szerv, mely a 2-ik és 3-ik rágólábon is elő- 

 fordul, (I. tábla 1. ábra E, F) s ott hasonló szerkezettel bír, folytonos lassú 

 mozgással a kopoltyúkat rejtő ür])e hatoló vizet árjárja, mintegy vizsgálja. 



A 8-ih lúgóláb (pes maxillaris 2, I. tábla 1 . ábra E) már inkább hasonlít 

 a valódi lábakhoz (főrésze G kemény ízlx'il áll, melyek közül a legnagyobb 

 '» — 7 '"'/„, hosszú, minden ízületnek befelé néző oldalán sűrűn álló szőrök látsza- 

 nak. Az első rágólábnál tárgyalt mellékszerv alsó, 9 — 10'"/,,, hosszú része (I. 

 tálíla I. ábra E, a) itt már inkább hengerded és keményebb s csak a külső 

 szélén szőrszegélyű ; felső — 1 1 '"^^„ hosszú, gyűrűs része (E, h) szerkezi'tere 

 nézve megegyezik az eh'Jbbinek hasonló szervével (1>, h) 



A S-\k rágóláh (pes maxillaris 3, I. tábla 1. ábra /'') a valódi lábaktól 

 már alig kűKmbözik. Legeríisebb része (F, c) 10 — 12 '"/„, hosszú, lefele nezo 

 lapja, ugy a többi ízeké is, sűrűn szőrözött. Mellektagjának alsó, merev része 

 ^ F, a) hengerded, egészen csupasz, 8 — lO''«/^, hosszú; felső gyűrűzött része 

 ( F, h) hasonló uag^'ságú s oly szerkezetű, mint a többi rágólábake. 



E két utolsó rágólábpár feladata, ti táplálék tartása s a harapó rjígc» 

 közé való vezetése. Minthogy a rák jobbára dciggel táplálkozik, e szervek is 

 nem annyira ügyesség, mint érzékenység által teljesíthetik feladatukat. Beha- 

 tóbb vizsgálás mellett igazolva találjuk ezen elméleti felfogást. 



