So 



Grineus János. 



1 . A Zólyom megyében G. J. és Rokosz 

 István által vizsgált és nagyobb részben 

 ki is tömött emlős állatok és madarak 

 sorjegyzéke. Magy. orvosok és tenu, 

 vizsg. Munkálatai III. 181.3. p. 107— 

 108. (Die im Sohler Comitate durch J. 

 G. und S. Eokosz gesammelten Vögel 

 und Säuger. Arbeiten der img. Aerzte 

 und Naturf. III., 1S43. p. 107—108). 



GUIST MÓRIZ. 



1. Zur Naturgeschichte des grauen 

 Geiers. Verhandl. u. Mitth. des siebenb. 

 Vereines für Naturw. XIII. 1868, p. 49. 



Hausmann Wilh. 



1. Nucifraga caryocatactes, Beiträge 

 zu seiner Naturgeschichte. Verli. und 

 Mittheil, des siebenb. Ver. f. Naturw. in 

 Hermannstadt. XL 18fil, p. 2i. 



2. Die Sumpfohreule, Stryx brachyo- 

 tus. Ebendort, XII. 1862, p. lO.S. 



3. Turdus saxatilis. Ebendort XVI. 

 1865, p. 107 und 118. 



4. Vogelvarietäten in Siebenbürgen. 

 Ebendort XX. 1 860, p. 3. 



Herman Ottó. 



1 . Faico subbuteo, L. — Erd. muz. 

 egyl. évkönyw (.lahrb. d. siebenb. Mus. 

 Ver. in Klausenb.) III. kötet, IL füzet, 

 pag. 84—86. (1 86 i— 1865.). 



2. Állattani közlések (Zoolog. Miscel- 

 len). U. o. (Ebendort) III. 1860, p. 87— 

 Ol. 



3. U. o. (Ebendort) IV. 1867, 



p. 48 — 53. 



4. U. o. (Ebendort) V. 1870, 



p. 02—06. 



5. Ä Mezőség. 1. Ä Hódos- vagy Szar- 

 vastó és környéke. ilüd. V. kötet, 

 1. füzet, pag.8— 29, 1868— 70.(Die Mező- 

 ség. I. Die Umgebung der Hódos oder 

 Szarvasteiche und Seen besonders in 

 zoolog. Beziehung. Jahrb. des siebenb. 



Museums. V. 1. Heft, pag. 8—20, 1868 

 — 70. (Deutscher Auszug am Schlüsse 

 des Heftes, p. III— VII. 1 Karte.) 



6. A Mezőség. IL A mezó'-záh-tóháti. 

 továbbá méhesi. báldí és mezó'-sályi 

 tósorozat. — ibid. VI. kötet, 1 . füzet, 

 pag. 42 — 67. 1873. (Die Mezőség. U. 

 Die Seereihe von Mezó'-Záh-Tohát, fer- 

 ner jene von Méhes, Bald, Mezú-Sályi. 

 1 Karte nebst meteor. Tabelle mit Da- 

 ten über den Zug der Vögel. Ebendort 

 VI. pag. 42 — 67, 1873, deutscher Auszug 

 p. IV— VI.) 



7. Erismatura leucocephala, L. (Anas 

 leucocephala) a magyar Ornisban. Magy. 

 tud. Akadémia Math, és Term. tud. Köz- 

 lemények X. kötet, 1872. (Erismatura 

 leucocephala in der Ornis von Ungarn. 

 Mittheilungen der math, naturwiss. 

 Classe der ung. Acad, der Wiss. X. 1872, 

 Nr. 10, p. 151 — 161. 2 lith. Tafeln.) 



8. Éles határok a madarak elterjedé- 

 sében. Természetrajzi Füzetek. I. 1877, 

 p. 8. (Verbreitungsgrenzen der Vögel. 

 Naturhistorische Hefte, herausg. vom 

 ung. Nat. Museum, red. von O. Her- 

 man. I. 1877, ung. pag. 8, deutsch p. 49.) 



9. Korcscső'rü madarak. U. o. IL p. 

 74, 1 tábla, (^'ögel mit difformem Schna- 

 bel. Ebendort, IL ung. p. 71, deutscli 

 p. 116.) 



10. A kánya, a varjú és a mezei egér. 

 Term. tud. Közlöny, Vili. isTd, p. i'il 

 — 461. (Der Bussard, die Krälie und die 

 Feldmaus. Natui-historische ^fonat- 

 schrift, VIII. 1876. p. 457 461.) 



1 1 . A saskeselyű és keselyű. Term, 

 tud. Közlöny, IX. 1S77, p. 177—183, 3 

 rajzzal. (Der Bartgeier und Geier. Eben- 

 dort IX. 1877, p. 177—183.) 



12. Apró madarak hagymával. Term, 

 tud. Közlöny. X. 1S78, p. 41 — 46. 

 («Kleine Vögel mit Zwiebel.» Monat- 

 schrift der kön. ung. Naturw. Gesell- 

 schaft, X. 1878, p. 4—46 [zum Vogel- 

 schutz].) 



