88 



man. I. JS77, p. 217 uug., p. "21!) Stkilki: Vii,:\I()s. 



fleutscli.) 



10. Beszterczebánya. bölcsője a honi 

 madártannak. Magyar orvosok és term, 

 vizsg. ramikálatai, 1843, p, 57 — 68. 

 (Nexisohl als Wiege der ungarisclieu Or- 

 nithologie. Arbeiten der uugar. Aerzte 

 lind Natm-forsclier, 18Í3, p. 57 — 68.) 



11. A Pirókokról általán, különösen 

 egy a budai Istenhegyen fogott «Rózsás 

 Pirókról». Magy. tud. Akad. értesítője, 

 1850, p. 309— il 3, 1 tábla. (Ueber die 

 Gimpel im Allgemeinen, insbesondere 

 von dem auf dem Istenberge bei Ofen 

 gefangenen Eoseugimpel. Sitzgb. der 

 ung. Akad. der Wissenscli. 1850, p. 309 

 —413, 1 Tafel.) 



EoMER, Flóris Dr. 

 1. Zur Naturgeschichte des Kukuks. 



Verliandl. des Vereins für Naturkunde, 

 Pressburg, I. 1856, p. 95. 



Schönbauer, Józs. Ant. 



1. Conspectus ornithologiae hungari- 

 cae. — Pest, 1797, 4" p. 1—32. 



Adatok Erdély Orníthoiogiájához. 

 Magy. orv. és Tenu. MuiikíUatai, \'. 

 184.5, p. 130—161. (Beiträge zur Orni- 

 thologie Siebenbürgejis. Arbeiten der 

 ung. Aerzte und Natui-forsch. V. 1845, 

 p. 130—161.) 



2. Notizen aus der Thierwelt (Pelctro- 

 phanes nivalis ]\Ieyer). Vcrhandl. und 

 Mittheil. des sieb. Ver. f. Nat. Wiss. in 

 Hermannstadt, XII. 1861. 



3. Erinnerungen. Beobachtungen und 

 Betrachtungen über dan Zug und das 

 Streichen der Vögel, mit einigen Neben- 

 umständen. Ebendort, XV. 186Í-, p. 213, 

 fortgesetzt p. 235. 



4. Ueber unsere Pelikane. Ebendort, 

 XVI. 1 865, p. 3. 



5. Fauna der Wirbelthiere Siebenbür- 

 gens, eine systematische Aufzählung 

 und Beschreibung der in Siebenbürgen 

 vorkommenden Säugethiere , Vögel , 

 Amphibien und Fische von E. Albert 

 BiELz. Hermannstadt, 1856, kl. 8", Vö- 

 gel von W. Stetter, p. 38—140. 



A MŰNYELVRŐL. 



(A z Oriolns czikkhez.) 



Közli Herman Ottó. 



A «Természetrajzi Füzetek» I-sö kötetében (1877) «RcJiquia Peté- 

 iti/iaua» íoczím alatt megn^dtottiik a közlések sorozatát, a melynek folyta- 

 tását legott felvesszük, mihel}^ az anya^^- tisztázva lesz. Miután azonban 

 Petényi jegyzeteinek egész halmazát kizárólagosan nemet nyelven vezette 

 s csak azokat dolgozta ki magyarul, a melyeket sajtó alá bocsátott, a jegy- 

 zetek rendbeszedésen kívül azoknak fordítása is szükséges. Itt azután ismét 

 szemben álhmk a mi drágalátos, részben már nyakatekert, részben — sze- 

 rencsére — még vajúdó műnyelvünkkel. Természetrajzi irodalmunk érdeke 

 azt követeli tőlünk, hogy minél gyorsabban adjuk az értékes dolgozatokat, 

 az anyag megvan ; de az értékesítés közege, a műnyelv, czölönk módra, s 

 minduntalan alkalmatbmkodik, megakasztja a haladást. És még ez sem 



