101 



A békák igazi vizi állatok, melyek, tavak, mocsarak vh lassan folyó 

 vizek partjain tartózkodnak, hátulsó lábaira ülve BÍitkéreznek a napon. 

 Ha veszély fenyegeti, egy nagy ugrással a vízbe menekülnek s az iszapba 

 vagy a vízben fekvő kövek vagy fatuskók alá bújnak. 



A békák alakban és színben igen változnak, úgy, hogy gyakran igen 

 nehéz a faj meghatározása. Az európai faunában némely író három fajt 

 (Fitzingkh), más csak 2 fajt (Schreiber) vesz fel, míg egy harmadik négy 

 fajt vél megállapíthatni (Leydig). 



A múzeumi gyűjtemény alapján két fajt lehet következő módon egy- 

 mástól megkülönböztetni : 



a) A szemek közötti homlokrész kissé homorú és keskenyebb egy 

 szempillánál ; a dobhártya olyan nagy mint a szem ; a talp hüvelyk-kemé- 

 nyedése igen nagy, hosszú, oldalról összenyomott, tompán éles szélű, ezen 

 kemény edésen kívül a 4-. és 5. íijj töve között még egy kerek kemény edés 

 létezik. A hím feje oldalán, a száj zug mögött, két nagy hanghólyag van. 



1. Rana esculenta L. 



h) A szemek közötti homlokrész lapos vagy gyöngén boltozott és egy 

 szemhéj szélességű. A dobhártya kisebb mint a szem. A talp hüvelyk- 

 keményedése nagy, kevésbé kiálló és elkerekített szélű, a másik keményedés 

 gyakran hiányzik. A hímnek külső hangholyaga nincsen. A szemtől a dob- 

 hártj'a fölé egy háromszögű fekete folt húzódik ű. 11. fusca Rocsel. 



1. Faj: ZÖLD VIZIBÉKA.* 

 RANA ESCULENTA^ L. 



Síjiwui/ina : liana cachiiinas Pali. Zoograpk. 1831. — Rana ridihunda Vall. Ucinr 

 1771. — Rana fic/rina, Eichw. faun. 



IsDKTtetil Jelei: A kéz ujjai szabadok ; láhujjaiuszóhártyások. Lábszára 

 il czombjával egyenlő hosszúságú. Hátának széle páj-kányos, sok apró sze- 

 mölcscsel. Hasa sima, czombjának alsó lapja szemcsézett. A hímnek ket 

 nagy külső hanghólyaga van. Hossza 7 — -10 %i. 



Leirás : Orra hosszú, elkerekített csúcsú. Homloka keskenyebb egy 

 szemhejnél. A kéz í2-dik es '.î-dik ujjiínak bőrkarélya egy uszóhái-tyának 

 maradványa ; a lábujjak egész, vastag uszóhártyával, mely a leghosszabb 

 ujjat hegyéig környezi. A ()-dik ujj i-sonkJM. erős, oldalról összenyomott cs 

 lapátszerű, ellenében a leghosszabb iijj iovcn kiscl)!) emelkedés létezik. 

 Ihita sárgászöld nagyobi) fekete foltokkal; a hát közepén egy világosabb 

 hosszvonal ; a hát oldalán egy fehérsárgás nnrigysor. A test oldalai foltosak 

 es márványozottak. A fejen ket fekete hosszsáv, az egyik az orrtól a szemen 



* éti, kecskebéka. 

 ^ ebotö f/< mii íjairól. 



