105 



hoinlokitsz szélesebb a szemhéjnál. A nagy fülniirigyek külső széle egyenes, 

 a hátulsó vég kifele liMJl('). A lábujjak félig uszóhártyásak. B. vulgaris Laur. 

 A kéz első ujja hosszabb a másodiknál ; a szemek közötti homlokrész 

 szemhéj szélességű. A fnhnirigyek hiposak, vesealakuak. A lábujjakon 

 fel uszóhártya B. variabilis Pall. 



1. Faj: KÖZÖNSÉGES VARASBÉKA. 



HÜFO VULÍJABIS Laixr. 



Siptonijina : Biifo ciiurcxs- ScJnuicl. Hisf. Amph. 1790. — liann rtihttn Lin. 



failli, suce. 1761. 



Ixmcrtch'i jelei : A kezujjak szabadok, közülök az első) es második 

 egyenlő hosszúságú; a lábujjakon igen rövid uszóhártya. Lábszára a czomb- 

 nál hosszabb. Háta nem párkányos és igen sok apró, nagyobb varancscsal 

 borított. Hasa szemölcsös. Feje kerekded, orra tompa, fülmirigyei na yok. 

 Testhossza 7 — ű 1 %i . 



LeÁráa : Teste rövid, vastag es igen potrohos. Feje oly hosszú a 

 milyen széles ; röviden elkerekített orrú; homloka gyengén bemélyedett s 

 olyan széles, mint egy szemhéj. A fej oldalai fiataloknál meredekek, koro- 

 sabbaknál lejtősebbek és gyakran a szem alatt bemélyedettek. Nagy fülmi- 

 rigyeinek hossza kétszer akkora mint szélessége, külső széle egyenes. A dol)- 

 hártya körös, félakkora mint a szem. A szembogara vízszintes tojás- vagy 

 félkör alakú. A n3^elve vékony, szalagszerü, hátrafelé kiszélesedett, hátulsó 

 széle szabad s elkerekített. 



A végtagok jelesen a hímeknél erősek, a mellsők a derek hosszaságá- 

 val egyenlők, ujjaik, a harmadikat kivéve, rövidek, vastagok és hengeresek. 

 A tenyerén ket emelkedés van, egy nagyobb, domború, félkörös és egy 

 kisebb, jobban kiálló a hüvelj'kujj tövén. A hímnél az 1, ^, 'A-á'úi ujj felső 

 (^s belső széle párzáskor érdes, reszelős, fekete bőrrel borított. A hátulsó 

 végtagok valamivel hosszabbak, a testhez illesztve talpuk az orr hegyét eri 

 el ; az ujjak félig vagy egészen egy vastag uszóhártyával vannak összekötve, 

 az elsőtől a negyedikig hosszabbodnak, az ötödik a harmadiknál valamivel 

 rövidfbl). A talpon két emelkedés van, az egyik, a külső, felkörös, nng a 

 l)első inkábl) hengeralaku és oly erős, hogy egy hatodik ujj csonkja gya- 

 nánt tekinthető. 



A bőr a fejen sima, a- háton igen egyenetlen és érdes, változó nagy- 

 siígu, lapos vagy kiálló, szétszórt vagy sürüh álló, kerek vagy kúpos, néha 

 tiiskés varacsokkal borított. A hason sok, süríin álló lapos es egynemű 

 szemök's, melyeken rendesen fekete nyílások vannak. 



Szinezetc Vor és ivar, tartózkodási hely és évszak szerint sokféleképen 

 változik. A fiatalabbak rendesen szennyes-sárgák, vörös vagy rézvörös színűek 

 (Rana rubcta Ti.), nulv szin a fehiíitt nőstenveken is néha megmarad, míg 



