145 



Terem ii «Köxelif illetök'fí Koarn nevű mocsaras, posványos vízérnél 

 füves helyeken Szoboszló mellett Hajilume^'ében, a ma^'yar alföld keleti 

 középrészén a L. vulgaris Mill, társaságában. 



Fakó színe s virágrészeinek mezítelensége által, valamint széh.'skés és 

 merevebb levelei által is elüt a L. vulgaris Mill.-töl és a L. italica Trev.-hez 

 közeledik; leveleinek erősen kiemelkedő középere, a virágzat és az eres csé- 

 szesallangok által a L. vulgárishoz hasonló ; virágjainak színe által pedig, 

 (mely sárgább mint a L. vulgárisnál és halványabb mint a L.- italicánál) 

 valamint azok nagysága által is középhelyet foglal el az emlegetett két nö- 

 vény között. — Ezen okoknál fogva e növényt a L. vulgaris Mill, és L. 

 italica Trev-növényfajokból eredő korcsfajnak Ítélem. Ez a Linariám igen 

 közeli rokona a hasonlón korcseredetíi L. Kocianovichii (L. genistifolio x 

 vulgaris) Aschers. Ö. B. Z, XV. 335. növénynek is, de tőle mindenesetre 

 különbözik. — Mert L. Kocianovichii Aschers. — a mint arról igen érde- 

 mes barátom Janka Victor e napokban meggyőződtetett, — valóban a 

 L. genistifolía és vulgáris korcs utódja, és Gyöngyös városa mellett, hol a 

 L. Kocianovichii szülőhelye van, — a jelleges L. italica Trev. nem jön 

 elő ; így tehát L. ítalico x vulgaris, vagyis Linaria Kösensis-em más kor- 

 csot jelent. A L. Kocianovichii Aschers, jellegző bélyegeit a Ij. genisti- 

 tifolia és L. vulgaris bélyegei között középet allólag kell keresnünk ; az én 

 növényem jellegzői pedig a L. ítalica és L. vulgaris között tartanak közepet. 

 L. Kösensis Símk. virágzata rövid ágakból és sűrű fürtökből alakul, fürtjei 

 emelkedettek és a tengelyhez közelállók mint a sejtett szülőknél, úgy, hogy 

 azokban a L. genistifolía hosszúágú és lazafürtü virágzatának semmi nyo- 

 mára nem akadhatunk ; azután a csésze sallangjai — e különben csekély 

 értékű bélyeg — a tokcsatermésnél világosan rövidebbek, s nem hosszab- 

 bak mint a L. vulgaris Míll.-éi, holott hosszabbaknak kellene lenniök, ha az 

 egyik szülő növény a L. genistifolía Mill volna ; továbbá magvai teljesen la- 

 posak és rónák s szélükön széles hártyás szárnynyal övezvék, tehát azokon 

 a L. genistifolía szögletes és szárnyatlan magvaiból semmit sem vehetünk 

 észre; végre leveleinek alakja keskeny és hosszú, azaz olyan, a minő a L. 

 vulgárisnak a L. genistifoliával való kereszteződéséből nem jöhetne létre. 



1'>. Lappa mixta |L. intermedio X toxnentosa) Simk. 



Lappa hybrida. Radice bienni ; caule elato, erecto, ramoso ; foliis petiola- 

 tiö, cordato-ovatis seu ovatis apice apiculatis et margine ol)solete sed api- 

 culato dentatis, supra breve sparseque pubescentibus, sui)tus cinereo-tomen- 

 tosis; capitulis e maífnitudine L. intennedün' Rcíth. /iL, mih rdrrvmsia, i)i 

 nintonnii ajticr pltiít utiiiiis cDiuiestis, <ir<irlnt<n<h'(> xidihniatix : involucri folio- 



