150 



10. Alii 1(1)1 vim'.alc L. Szedtem nemcsak az ó-budai löpormalom ho- 

 mokos környékén, hanem Szt.-Ivány mellett is a Kovíicsi hegyeken. 



11. Muscari neglectum Guss. Napos, kövér gyepű hegy lejtön a Hárs- 

 hegyen a Szép-Juhásznénál Budapest mellett. 



12. Salix Pontederana Schleich. (S. cinereo x purpurea Bap.) Egy 

 vízárok mentén a Eákoson Budapest mellett Kákos-Palota felé. 



13. Populus Bachofenii Wierzh. Néhány liatalmas fát alkot a Pilis és 

 Alberti között levő erdőben, Pestmegyében. Levelei tojásdad háromszögüek, 

 éleiken nagyozva fogasak, úgy azonban, hogy az egyenlőtlen fogazottságnál 

 fogva a levél 3, illetőleg 5 karajúnak tűnik fel. Levelei továbbá alsó szí- 

 nükön sürün molyhosak, s ezért Neilreich A. helyesen állítja, véleményem 

 szerint, a Populus cane censhez. Hogy a Populus canescens Sm.-nek közel 

 rokona, azt ágainak hasonló színű kérge, valamint azon tapasztalatom is 

 bizonyítja, hogy egyes alakjaiban közeledik a P. canescens Sm.-hez. 



14. Populus villosa Lang. Si/ll. Ratish I. p. 185. Tőzeges talajon a 

 Pilis-hegy keleti részén elhúzódó pilis-szt.-kereszti völgyben, valamint a 

 Csepel-sziget erdeiben Csép és Tököl falvaknál. Föjellege, hogy évenkinti 

 friss hajtásai valamint a rajtok kifejlődött levelek legnagj'obb része mind 

 a két színén sűrűn álló s rövid szőröktől selymesen fénylő. Hajtásai- 

 nak alsóbb levelei erezetökben, alakjokban és meztelenségökben megegyez- 

 nek a Populus tremula L. leveleivel, s ezért a P. tremula fajtájának tekin- 

 tendő. 



15. Polycnemwn Hcuffelii Lang. Szikár erdőkben és csepleszekben 

 Csobánka falunál Pestmegyében a Drenek hegyen és Nagy-Kartalján, vala- 

 mint Szt.-Endrénél az Izbék felé eső hegyek déli erdős lejtőin bőven. 



1 6. Plantago argottea Chaix. Napos dombokon s legelőkön Péczel mel- 

 lett Pestmegyében. így, noha Kerner Antal Pestmegyében nem találta, és 

 noha az Epres-pusztán előjövő Sadler-féle Plantago argentea-hoz kétség fér, 

 mégis igaz marad, hogy a Pl. argentea Chaix Pestmegye növényzetének egyik 

 tagját képezi. 



17. Dipsacus fallax. (Dipsacus silvestri x superlaciniatus) Simk. Le- 

 velei nagyobb részben szárnyasán hasgatottak, szélükön sertésen pillas élűek 

 mint a Dipsacus laciniatus levelei; de legfelső levelei épek és mezítelen 

 élűek, gallérlevelei pedig szálasak, igen hosszúak s a virágzati gömböt jóval 

 túlhaladják, mit a Dipsacus laciniatusnál nem tapasztalunk. Ez utóbbi jelle- 

 gek által a Dipsacus silvestrishez közeledik, melytől azonban levelei legna- 

 gyobb részének alkotásában, valamint rövidebb virágzati felső murvái által 

 is eltér. — Középhelyet foglal el tehát a Dipsacus laciniatus és D. silvestris 

 között. Egy ehhez igen hasonló korcs Dipsacust Tauscher Gyula a Csepel 

 szigeten gyűjtött Csepel-Újfalu mellett fűzesekben, melyet azonban Dipsa- 

 cus laciniatus x supersilvestris-nek tartok. — Dipsacus fallax Simk terem 

 Pestmegyében Pilis-Szt-Kereszt és Csobánka falvak között utak szélein. 



