165 



ÁSVÁNYTAN. MINERALOGIA. 



ADATOK NÉMELY PISTAZIT-EREK KÉPZŐDÉSÉHEZ. 



Dr. Roth SAMU-tól. 



A pistazit igen gyakran található fennöve, repedések falain. Ilyenkor 

 egészen természetesnek látszik azon magyarázat, hogy a praeexistált repe- 

 désben kijegeczedett. De ugyanazon magyarázatot alkalmazzák al)l)an az 

 esetben is, ha valahol eret találnak, mely teljesen ki van töltve pistazit által. 

 És ezen magyarázat annál inkább mutatkozik elfogadhatónak, miután foly- 

 tonos átmenet létezik e kétféle jelenség között. Itt azonban oly esetet szán- 

 dékozom megismertetni, melyben zöld erek nem praeexistált rcpecUsehhen, 

 hanem a tömör kőzetben, annak bizonyos irányban történt átváltozása folytán 

 keletkeztek. De előre akarom kijelenteni, hogy távol van tőlem, a képződés 

 módját az összes pistazitokra alkalmazni. 



Az alacsony Tátra több helyén zöld ereket találtam, melyek közül 

 egyesek lassan átmentek az anyaközetbe ; a már magában is sokat nyomó 

 tényhez járult még egy másik körülmeny is, mely egy praeexistált repedés 

 ellen szól ; ugyanis észleltem zöld ereket a képződés különböző stádiumai- 

 ban ; kezdetöket egyes zöldszíuü melaphyr változatokban láttam, hol részben 

 csak mint apró, vékony és egymással egyközösen futó erecskek, részben 

 pedig mint egészen 3 %,, vastag és 5 '«/„i hosszú erek léptek fel. Én ezt a 

 kőzetet vékony csiszolatban megvizsgáltam és azt találtam, hogy az erekben 

 meg felismerhető porphyros földpát, mely többnyire még a hasadási irányo- 

 kat mutatja, és gyengén kettősen törő, zöld szinü és háló módjára össze- 

 függő területekre oszlik; hasonló változást szenvedett a mikrojegeczes föld- 

 pát is, csak hogy nem szolgáltat oly nagy zöld területeket. Ilyen átváltozás 

 folytán kovasav vált ki, mely egyes helyeken a zöld területekben, tehát a 

 földpát tömegében lerakódott. A kovasav által kitöltött helyeken kivül van- 

 nak olyanok is, melyek mcszpát által kitöltvék. A mi a két ásványnak egy- 

 máshoz való viszonyát illeti, általában azt tapasztaltam, hogy némely helyen 

 a quarcz a mészpát rovására gyarapodott, míg másutt megfordítva i örtént. 

 De mind a két esetben egyformán ment véglie a pistazit-képződés. Egyes 

 helyeken egy középpont körül, másutt egy középsík irányában helyezkednek 

 el a tüalakü, világoszöld jegeczek, a köztök levő területek egyes helyeken 

 quarcz, másutt mészpát által kitöltvék. 



A kőzet azon területei, melyeken a pistazittá való átváltozás már vég- 

 hez ment, zöld színűvé válik, míg a szomszéd területek szürkés barnáknak 

 maradtak. Az átváltozás mindég egymással többé-kevésbbé párhuzamosan 

 futó rétcgeklx-n történik. Ezek a rétegek néha egyesülnek és sokkal vasta- 

 gabb ereket alkotnak. Az előbl) az anyakíizet által kitöltött kcizök ilyenkor 



I 



