200 



szerint i'.qyrangú erők morik össze a fegyvert; hogy az egyrangúságban 

 rejlő hatalom és függetlenség szcáll majd síkra. 



Hiába hittem. 



Elszántam magamat arra, hogy rang és hatalom ellenében latba 

 vetem azt a hatalmat, a mely jogot ad és jogot véd, bárhol, bárkivel 

 szemben, nem önzésből, hanem a való igaz érdekében: latba vetem a lelki- 

 ism"retet. 



Es most «sunm cuicjue». 



CsENGERY felszólalásának indító oka az a közönyösség volt, melyet a 

 nemzet a tud. Akadémia iránt tanúsítani kezd, mely közönyösség számok- 

 kal kifejezhető nagy voltát az évi számadások bevételi rovata mutatja. 



Minthogy evvel nyitja meg beszédét, a hallgató azt várta volna, hogy 

 az Akadémia missióját és fontosságát kifejtve, áttér azoknak az okoknak a 

 megállapítására, a melyek a részvét csökkenését előidézték; és ha a con- 

 clusió az első irányban az Akadémia javára dönt, ekkor a másodikra 

 reformot ajánl s appellál a hazaíiságra és az áldozatkészségre. 



CsENGERY csak az elsőt tette. Az Akadémia missióját, ennek fontos- 

 ságát támogatni, indokolni igyekszik oly apparátussal, mely olvasottságá- 

 nak bizonyítéka, mert Bacon és Salamon Ferencz képezik a végpontot, a 

 melyben az idézetek és sarktételek peripheriája egyesül. 



A — mint CsENGERY mondja — «már közhelyekké» vált tételek ily 

 tetszetős alakban való összeállításáért, a kevésbé olvasott laikus hálával 

 telik el s én jelenleg csak azt kívánom megjegyezni, hogy e közhelj^eknek 

 az Akadémiák érdekében való alkalmazása jogos is, föltéve, hogy oly Aka- 

 démiákról van szó, a mel^^ek a czéhrendszerböl kivetkőzve a haladást, a vizs- 

 gálódás és vélemény szabadságát iktatják alapszabálj^aik legelső helyére. 



Erre és a «tudományos conservativismusra», melyet Csengery be- 

 szédjének végén — • ViRCHov auctoritására támaszkodva — hirdetett, majd 

 visszatérek akkor, a midőn dr. Haynald érsek beszédjét előveszem, hogy 

 a két előadásnak a tudományra vonatkozó sarktételeit egymással szembe- 

 sítsem. 



Most azokról kívánok nyilatkozni, a miket CsENGERY-től méltán meg- 

 várhattunk volna, de a melyekről ö hallgatott : azokról az okokról s az 

 ezekkel jái'ó jelenségekről, a melyek az Akadémia iránti részvétet csökkentették, 

 a melyeknek ismerete arra való, hogy a helyzetet tisztázva, rávezessen 

 egyszersmind a gyógyszerre is — ha ugyan szükség van reá. 



Annak a constatálása, hogy az Akadémia iránt a részvét csökkent, 

 az az Akadémia álláspontjáról véve mindenesetre aggasztó jelenség, s 

 mindenki érti a törekvést, mely a baj elenyésztetését tűzi ki czéljáúl. 



Azonban mihelyt az Akadémia álláspontját a magasabbal cseréljük 

 fel, s a constatait tényhez egy kérdést csatolunk, teljesen megváltozik a 

 helyzet. 



