:.'51 



tágulckony nyilasán át, oly módon, mint az A. tuberosii, csakhogy aránylag 

 igen nagy ázalagokatkt'pes elnyelni; ■''^) még azonban a Podojjlu-ya Troldnál 

 ez a tápfelvetel rendes módja, addig az A. tuberosa csak kivételesen hasz- 

 nálja tapogatóit nyelésre, talán csak akkor, ha ázalag-zsákmányra nem tehet 

 szert. Meg akarom még itt jegyezni, hogy mint fennebb már emlitém, Eich- 

 WALD a tengeri A. tuberosát zöldes sziníinek állítja s valós/,ínü, hogy a zöld 

 festő anyag eredete a tengeri Acinet;ínál is ngyanaz, mint a sóstóban elöé. 



Az A. tuberosának egy lüktető iircséje van, mely a test mellső részé- 

 nek középvonalában foglal helyet (X. 7. 9,), rajzókat tartalmazó szaporo- 

 dásban levc) egyéneknél azonban az ebreny által tobbe-kevesbbe oldah-a van 

 szorítva (X. 4, 5, 8.) ; ezen lomhát lüktető ürese egy finom vezetéken át 

 ürül ki a páncél középső domborodásának megfelelő tetőponton, hol több- 

 ízben jól kivehettem, hogy az Acineta teste a páncéllal egy csöves, vagy 

 tölcséralakú, finom, hártyás képlettel áll összeköttetésben, mely kétség kívül 

 apáncél tetőpontján nyílással van elkitva (X. í).). Tudtommal csak Bütschli 

 tesz a Podopbrya qnadripartitánál arról említést, hogy nevezett Acinetiná- 

 nál azon ponton, liol az érett ebreny kibocsáttatik meg az ébreny fejlődését 

 megelőzőleg egy kisded résszerü, vagy tölcséralakú bemélyedés jelenik meg, 

 melynek oldalai később kicsucsorodnak s kísértetbe jöhetne az ember, — 

 mint Bütschli mondja, — az egészet szájnyílásnak tartani ^^) ; ezen nyilas 

 az A. tuberosánál is előfordul, de nem az ébrény fejlődését megelőzőleg jő 

 létre, — ekkor csak jobban kitágulván, szembetűnőbb lesz, — hanem egé- 

 szen állandó s egy szűk járatba vezet, mely egészen oly módon van mint- 

 egy ajkak által szorosan körülzárva, mint eg}^ Vorticellínának összehúzódott 

 teste a harang záró pereme által (X. 4, 8.), ezen szűk rés, mely diastole 

 alatt nem látható, systole alatt megnyílik s az ürese tartalmának előbb 

 említett kivezető járatát képezi ; ugyanezen járat szolgál egyszersmind szü- 

 lési járatúi is. 



A mag gömbölyded vagy tojásdad, máskor vese- vagy paszulyalakú 

 képlet s majd igen apró szemcséjű, csaknem egynemű, majd ismét durva- 

 szemcséjű, mintha szorosan egymás mellett álló gömböcskékböl volna 

 összetéve ; felületéről egy határhártya, zsugorító kémszerekkel való keze- 

 lésre, többnyire könnyen leválasztható. 



Stkin a tengeri A. tuberosa belsejében többször talált csaknem egé- 

 szen érett rajzórügyet (Sclnvármsprösslinge), melynek csupán csillószörei 

 hiányzottak, teljesen kifejlett rajzót azonban Stein nem vizsgált. Én a sós- 

 vízi A. tuberosának rajzóját fejlődésének minden szakában észlelhettem, 

 sőt a kiszabadult rajzónak Acinctává való átváltozását is többször volt 

 alkalmam megfigyelhetni. 



•••■' Études. 111. Vol. Pag. lïiS. 

 ^ Id. mű. Pag. 294. 



