2i 



Wioditcs s])iiiosissimie Gir. Pi. can ina és R. pimpinellifolián. Közönséges. 

 Cecidonujia rosarum Hard. Svábliogj^ Kamaraerdő (K. caiiina L.). 



RuBus L. 



Lasioplcra riibi Heeg. Újpesti- és Csepelsziget. 



Salix L. 



Pliytoplns. Cephaloneon-szcrti kiemelkedések a leveleken, Tátra-Füred 

 (S. caprea L.) Ceplialoneon umbrinum B.]. 



Phytoptiis. Hólyagos levél kitüremlések. (Fr. Löw, 1875, p. (ir^.S.) S. fragi- 

 lis L. Párád (Mátra). 



Phijtoptus. Zsebszerü, kiálló és elhúsosodott tüszök a levél szélen. 

 (Fr. Löw, V. z. 1). G. 1874. p. 504; 1878. p. 142.) S. alba L. (Város- 

 liget.) 



Phyíoptus. Levélszél becsavarodottság felfelé. (Fr. Löw, 1874. p. 503; 

 1878. p. 14!2a.) Lipótmezo (S. fragilis L.). 



Phytopius, Yirág- és rügykórság, rendellenes ág- és levélképzödéssel (Wirr- 

 zöpfe). G.yakori külömbözö S. fajtákon. 



Crcidoniyia heterobia H. Lw. Diinaparton és szigeteken, Budapest kör- 

 nyékén. 



Cecidomyia rosaria H. Lw. Közönséges. 



Gccidomyia capreœ Wtz. S. Caprea L. Tátra-Füred. 



Salvia L. 



Phytopius (Bursifex) salviíe Am. S. austriaca, pratensis és nemorosa leve- 

 lein közönséges. 



Sambucus nigra L. 



Phytoptus (Craspedoneus) sambuci Am. Gyakori. 



ScABiosA ocliroleuca L. 

 *Coleoptera. Szárgubaes. Sasheg3\ 



Saxifraga Aizoon L. 



— * Szárgubaes. A külömbözö nag;yságú és hosszúságú gubacsok, a szár 

 azon részéből fejlődnek ki, a melyen a vii-ágzat ágai vannak elhelyezve; 

 miért is az eredeti virágzat-alak helyett egy többe-kevésbbé umbellás 

 virágzatot találunk. A tengely a megtámadott helyen meggörbül, sőt 

 egy egész csavarfordulatot is tesz és pedig vagy oldalt, vagy fölülről 

 lefelé s vissza, miáltal a gubacsok is sza))álytalan alakuakká válnak. 

 Legtöbb esetben a tengely annyira megi-övidül, hogy a megvastagodott 

 és görbült része alig-alig emelkedik ki a rosettából; míg ellenben a virá- 

 gokat hordó egyes ágak rendkívül meghosszabbodnak, miáltal a ntivéuy 



