27 



Inflorescentia sicpe diehasio xe\ cíjmae similior. Peduncnli enim elon- 

 gati vel solitarii sunt, vol apice mmiilorum, ox axillis foliorum confertorum, 

 pedunculi "1 — 3 oriuntur, atque inter illorum bases ^çemma^ solitaríae vei 

 plures, íloris dicliasii terminális adinstar, insident. 



Pedunculi 17 — 95 mm. longi, erccti, quam in Qu. Robore conspicue 

 crassiores, atro-purpurascentes, villoso-pubescentes, vel rarius glabrati, in 

 superiore parte tarnen plus minus pilosi. Fructus racemosi, remoti. Cupula 

 distincte hasi bracteae lanceolatae villoso-pubcscrntis insidcns, liemisplucrica, 

 squamie neque illis Qu. confcrtae, ncque Qu. Roboris similes, sed cliarac- 

 teres earum ab his deduci possunt : laxie, atque imbricatoe sunt ut in (Jn. 

 conferta vel Qu. Hungarica, distinctissime tamen ad Lcpidobalanum perti- 

 nent, inferne dilatatœ, adnaüe, gibbosíe, canescenti-nigrescentes, appendice 

 libera laxe patenti, rufescenti atque triangulari, cano- et adpresse pubescen- 

 tes, quasi sericeaj, margine haud longe ciliatœ, squamas igitur indole 

 Lepidobalanorum ab influxu Qu. Rohoris interpretari possumus; sed squamie 

 Qu. Budenzianae illis Qu. Eoboris majores sunt, imbricatie, bicolores apice 

 laxiuscule patenti. Squama? inferiores ovato- triangulares, superioribus evi- 

 denter maiores sunt, ut cupula iuvenis illi Qu. confcrtae similis sit. 



Glandes oblongíe, 27 mm. longœ, 15 mm. latfe, aut paulo minores, 

 tenuiter roridœ , costis tenuibus prteditie , apicem versus angustiorcs ; 

 vel breviores ovoïdeie, apice parum impressœ, stylo 1- — P, 2 mm. longo 

 ornatíB. 



Flores masculini emarcidi 1. Sept, inter folia arboris sœpius adhuc 

 inveniuntur. 



Lúgostól nem messze Harmadia erdejében, a Drinova felé vezető 

 kocsi-út mellett, szép és egészséges fát találtam, mely makkal egészen tele 

 volt, Déva liegN'ein is (In montibus ad Lúgos com Krassn-Szörény et Déva 

 com. Hunyad). 



A Qu. Budcnzianá-ii Lúgoson a következő gul)acsok voltak : 



Neurotcrus Icviuscidus Schenk (ni utraque pagina foliorum), A', lenti- 

 cularis OL, N. ostreus Hart, (frequens). 



Gynips calycis Burgsdf., C. coriaria Hart., G. caput medusae Hart. 



Andricus curvator Hart. 



A Qu. Budenziana-t Dr. Budenz József egyetemi tanár jeles nyelv- 

 tudós és hazafi tiszteletére és érdemeinek emlékére neveztem igy. 



Folia Qu. Budenzianae multiloba, magna, ramulis abbreviatis ílabel- 

 lato-conferta, acute dentata, gemniíe grandes, stipuke diutius persistentes 

 atque glandium forma illis Quercus confertae var. Hungaricac (Hubeny) 

 sunt similia, a qua Qu. Budenziana foliis non adeo dilatatis, diversa' magni- 

 tudinis, cum ramulis giabratis, longius petiolatis, peduneulis elongatis et 

 squamis Lepidobalanorum differt. 



Glabriciem verő, squamas Lepidobalanorum, et peduuculos elougatos 



