gyűjtötték a Maude, Florence és Hale folyókban és jó árakon eladták, míg- 

 nem kiderült, hogy e kaviesok nem rubinok, kanem gránátok. Ekkor a bá- 

 nyászat megcsappant és ma már megszűnt a munka ott, a hol a rubin-só- 

 várgás idején nem kevesebb mint 24 külön rubin -bányatársaság több száz 

 bányatelekkel alakult. 



Az Almandin kavicsok között végre egy Epidotra is bukkantam, mely 

 setét olivazöld, inkább piszkos zöld szinű volt és vékonyabb lemezeken a 

 fűzöld, apró szilánkokban pedig a sárgás zöld színt láttatta. Ez Epidot 

 viselkedése normális, a melyen külömben a jó hasadási lapok élszögét a 

 tükrözési szögmérővel 64°37' nagynak határoztam meg. 



2. Pyrit Porkura határából, Himyad megyében. ' 



Dr. Primics György úr 1888-ban a Csetrás hegység területén, névsze- 

 rint Porkura határában a Szlatyin nevű patakban Pyrit kristályokat gyűj- 

 tött, a melyek közlése szerint egy igen elváltozott diabas-szerü kőzetben 

 termettek. Dr. Primics úr e kristályokból szives volt küldeni nekem és ezekre 

 vonatkozó tapasztalataim a következők. 



A mindössze >nehány milliméter nagyságú kristályok az érdekesebb 

 Pyritek közé tartoznak, mert rajtok a következő formákat határoztam meg : 



c.{001} 

 p.{lll} 



d.{ílO}.ooO 



ooOoo 







1- 



m 



{211}. 203 

 ,{311}. 303 



w.{221} 



20 



^.;r(42l} 



V2OV3 



. 7r{532} 



Összesen tehát 11 forma, közöttük nem kevesebb mint 7 huszon- 

 négyes, úgy hogy e fényesen csillogó kiistályok lapokkal valóban bővel- 

 kednek. 



Ezen elsorolt formák közül a c. {OOl}, p. (ill), e.7t['210], q. {211} 

 és u. (221) a jellemzők, mert úgyszólván minden egyes kristályon megtalál- 

 hatók; a gyakori formák közé tartoznak még az :^.7r[32l) és d. (110) is, 

 ellenben már jóval ritkábbak az . 7r(532j, m . (311] és ^A. ;:(421), végre a 

 legritkább a «; . (332), mint a mely utóbbi formát csak egy kristályon tapasz- 

 taltam. 



A kristályok termete, az imént elsorolt jellemző formák lapjainak köl- 



