xiií. KÖTET. 1890. TERMÉSZETRAJZI FÜZETEK. 4, füzet. 



BITJTÜR FOSSIL FOEAMINIFEE AI. * 



Franzenau AcxOSTON-tól Budapesten. 



(II. tábla és (i rajz.) 



Bujtinról foramin if érákat legelőször Johann Ehrenreich von Fichtel 

 a « Beitrag zur Minoralgcschichte von Siebenbürgen, Nürnberg. 17S0» czimü 

 munka elsö részében a 78. oldalon emlit, midőn az akkori szokásos ßcliinit 

 elnevezés alatt gömbalakü testeket ismertet, melyeken 10, a dinnyék mód- 

 jára alkotott, egyik központtól a másikig terjedő szelet alkotja a felületet 

 és melyek Leopold von FiCHTEL-nek és Johann Paul Carl von MoLL-nak a 

 «Testacea microscoi^ica. Wien.» 1 803-ban a Nautilus melo-ról adott leirása 

 és rajza után (118. oldal, 34. tábla a--/ ábra) mint az Alveolina meló is- 

 meretesek. 



Ez időtől d'ÜRBiGNY munkájának «Die fossilen Foraminiferen des 

 tertiären Beckens von Wien. Paris. 1846» megjelenéséig e helyről foramini- 

 ferákat nem említenek, habár ezt kitűnő megtartású kövületeiért igen gyak- 

 ran és sokan keresték fel. 



D'Orbigny munkájában találunk ismét szórványosan adatokat, a 

 mennyiben mint innét származókat leírta az 



Orbiculina rotella (143. lap, VII. tábla, 13., 14. ábra), 

 Quinqueloculina Partschii (393. lap, XIX. tábla, 4 — 6. ábra), és 



« zigzag (395. lap, XIX. tábla, 16 — 18. ábra) fajokat. 



Később, 1863-ban, Stur a «Bericht über die geologische Uebersichts- 

 aufnahme des südwestlichen Siebenbürgen» (Jahrbuch der k. k. geolog. 

 Reichsanstalt, Bd. XIII. p. 83) czimü művében, mint a bujturi faunához 

 tartozót a következő 1 3 foraminiferát nevezi meg : 



Nonionina communis d'Orb., 

 Polystomella crispa d'Orb., 

 Dendritina Haueri d'Orb., 



* J. E. Fichtel és utána mások a luarin neogen kövületek eme helyét néha 

 Al Pestes helység nevével jelölik. 



Természetrajzi Füzetek. XIII. köt. ' 



FEB 



>^ 



