96 



Alveolina meló d'Orb., 



« Haneri d'Orb,, 

 Amphistegina Haueri d'Orb,, 

 Globulina gibba d'Orb,, 

 Textularia kevigata d'Orb,, 

 Trilociilina gibba d'Orb,, 

 Quinqueloculina zigzag d'Orb,, 



« Haidingeri d'Orb,, 



« fœda Ess., 



« Partschii d'Orb. 



Majdnem ugyanezen jegyzéket közli Hauer és Stäche a «Geologie Sie- 

 benbürgens. Wien. 1863» czimü munkában a 613, lapon, csakhogy a 

 hiányzó Triloculina gibba-t és Quinqueloculina Partschii-t az Articulina gib- 

 bulosa d'Orb. helyettesíti. 



Az 1865, évben Karree irt le egy Quinqueloculina Transilvaniœ-t az 

 « Ueber das Auftreten der Foraminiferen in den Mergeln der marinen Ufer- 

 bildungen (Leythakalk) des Wiener Beckens» (Sitzb, der kais. Akad, der 

 Wissenschaften, Wien. Band 50, I. Abth. p. 704, Taf. I. Fig, 4) czimü érte- 

 kezésben és 1867-ben egy Triloculina angulata-t a «Zur Foraminiferen- 

 Fauna von Oesterreich» (Sitzb, der kais. Akad, der Wissenschaften. Wien. 

 Band 55, I. Abth., p. 359, Taf. IL, Fig. 6) czimü müvében e helyiségről, to- 

 vábbá a kosteji miocén foraminifera fauna leirása alkalmából (Sitzb. der 

 kais. Akad. der Wissenschaften. Wien. 1868. Band 58, I. Abth., p. 153 und 

 156) az Alveolina meló és rotella d'Orb. és a Peneroplis Haueri d'Orb, és 

 planatus Ficlitel és Moll előjöttét említi, 



A foraminiferákról valamivel részletesebb adatokat találunk dr. Már- 

 ONFi «Adatok a bujturi mediterrán homok foraminifera faunájához» (Orv.- 

 term. Értesítő. Kolozsvár, 1886. Természettudományi szak, 94. lap) czímü 

 közleményében, ki is egy maréknyi homok mikroskópiumos vizsgálatának 

 eredményét közli. 



a következőket találta, ú. m. : 



Biloculina inornata d'Orb. (?), 



« sp. 2 különböző alak, 



Triloculina austriaca d'Orb., 



« gibba d'Orb., 



« sp. ? különböző alakok, 

 Quinqueloculina zigzag d'Orb., 



« Partschii d'Orb., 



« Schreibersii d'Orb., 



« Akneriana d'Orb., 



