129 



a Balaton tó ; a tatai tó Komárom megyében ; a velenczei tó Fehér megyé- 

 ben és a palicsi tó Bács-Bodrog megyében, Nagyvárad Bihar megyében. 



Igen nagy földrajzi elterjedéssel bir. Hazánkon kívül megtalálták 

 eddig Norvégiában, Svéd-, Finn-, Németországban, Svájczban, Olasz- és 

 Lengyelországban. A Dia])tomus-ïii}o]i között ez az egyetlen, a mely majd- 

 nem kizárólag csupán nagy tavakban él és ezeknek faunájában az úgyneve- 

 zett pelagikus — vagy nyilttükri állatfajok közé tai-tozik. Ez egyik termé- 

 szetes oka annak is, hogy testének szine majdnem kizárólag fehéres s csak 

 igen ritkán ölt valami más, de mindig igen halvány szint. 



10. Diaptumus Wierzejski Richard. 



V. Tábla, 17—20. ábra. 



Diaptomus Wierzejskii Richabd J. (1), p. 45 ; de Guerne et Richard (2) p. 35, 

 (87) Tab. ^2, Fig. 10, 2% Tab. 3, Fig. 5. 



Longit. ? "I'd — i-4 mm.; cf 1*8 — i2 mm. 



Habitat : Kecskemét in Comitatu Pest-Pilis-Solt-Kiskún ; Nagyvárad 

 in Comitatu Bihar. 



Verisimiliter in lacubus stagnisque planitiei apud nos baud infrequens. 

 Species ex Hispánia Saxoniaque hucusque cognita. 



Teste meglehetős termetes, hátrafelé csak igen kevéssé keskenyedik, 

 legszélesebb fejtorának első részében. Utolsó torszelvénye kissé oldalra ki- 

 álló, hátulsó szegélyén a csúcson kerekített és mindkét felöl két rövid tüs- 

 kével fegyverzett. Az első potrohszelvény a többinél sokkal hosszabb, mind- 

 két oldalán egy-egy rövid tüskével. x\ vJllafüggelékek valamivel hosszabbak 

 a megelőző potrohszelvénynél, oldalaikon szőrösek. A nőstény ostorcsápjai 

 hátrafelé hajlítva a második potrohszelvény csúcsán túl nem érnek, 25-ízűek. 

 A hím ölelőjének utolsóelőtti második ízén a külső csúcsról egy fürészfo- 

 gazott, átlátszó, lapított nyujtvány ered, a mely nem éri el az utolsó előtti 

 íz csúcsát (V. Tábla, 17. ábra). A nőstény ötödik lábpárjának belső ága 

 egyízű, vagy elmosódottan kétízü, hengeres, a külső ág első ízének fél hosz- 

 száig ér fel, belül csúcsa közelében kissé vájt és csúcsán szőrös, továbbá egy 

 picziny tüskével fegyverzett ; a külső ág utolsó íze kéttüskés, jól fejlett, belső 

 tüskéje kétszer hosszabb a külsőnél (V. Tábla, 19. ábra). A hím ötödik láb- 

 párján a jobb láb második alapízének belső oldalán átlátszó tarajka vonul 

 végig ; a belső ág egyízü, a külső ág utolsó ízének félhosszánál magasabbra 

 emelkedik, kívül alapja közelében csúcsos, csúcsán kihegyezett és szőrös ; a 

 külső ág első ízének külső csúcsa hosszú, hegyes nyujtványba megy ki. 

 A balláb második alapízének belső oldalán egy ujjforma, hosszú, átlátszó 

 nyujtvány ered, mely felfelé tekint ; a belső ág egyízü, a külső ág első ízénél 

 hosszabb, hengeres, csúcsán egy tüskével és szőrökkel fedett ; a külső ág 



9* 



