132 



Az eddig ismert fajok közül legközelebb áll a Diapomus salinus 

 Daday fajhoz, Imlönöseii pedig a miatt, hogy a him ölelöjének utolsóelőtti 

 második izén emelkedő pálczikaforma iijaijtványa legtöbbször az utolsó iz 

 csúcsáig ér. De eltér ettől aztán a nőstény utolsó tor- és potrohszelvényé- 

 nek szerkezetében, nemkülönben a hím ötödik lábpárjáuak szerkezetében 

 is. Termőhelyei után következtetve lapályokat lakónak mondhatjuk s itt 

 különösen szikes vizekben tanyázik. 



12. Diaptoi7ius salinus Daday. 

 VI. Tábla, 6—8. ábra. 



Diaptomus salinus Daday J. (2) p. 305, Tab. 4, Fig. 16—18; (3) ix 17 (Kl.); 



de GuBBNE et EiCHAED, (2) p. 27 (79), Tab. 2, Fig. 1 J, 21, Tab. 



3, Fig. 3. 

 Diaptomus Blanchardi de Guerne et Eichard, (1) p. IGO. 



? Diaptomus Eicbardi Schmeil Vide de Guerne et Eichard (2), p. 110, Tab. 2, 

 Fig. 7, Tab. 3, Fig. 6. 



Longit. ? 1-2 — 2*5 mm.; cf 0-8 — 2 mm. 



Habitat: Torda in Comitatu Torda- Aranyos ; Vizakna in Comitatu 

 Szeben et Szamosfalva in Comitatu Kolos prope Kolozsvár in aquis salinis. 



In aquis salinis AlgeriaB Hungariseque. Aquee salinœ Hungarife : Torda 

 circiter 2 — 6*^/0; Vizakna (Salisburgum) secundum Dr. Prof. Entz 4 — 20^o 

 sal in se continentur. Probabile mihi esse videtur, Diaptonmm Richardi 

 Schmeil Dioptomum salimim unam eandemque esse speciem, quœ anterior 

 a viris eruditis de Guerne et Eichaed J. distincto esse affirmatur : identitati 

 pedum quinti paris marium specierum amborum innixus. 



Teste meglehetős karcsú, hátul keskenyebb mint elől, legszélesebb 

 fejtorának első részében. A fejtor utolsó szelvénye a nősténjaiél hátulsó 

 csúcsán kissé oldalfelé kiáll, mindkét felől két tüskével fegyverzett. A hím- 

 nél a jobb csúcson egytüskés, a bal csúcson egyszerű, gyengén kerekített. 

 A nőstény első potrohszelvénye a többinél sokkal hosszabb, mindkét felöl 

 tüskés, a hímnél az első szelvény alsó zugán jobb felől egy meglehetős erős 

 tüske emelkedik. A nőstény ostorcsápjai 25-ízűek, hátrafelé hajlítva csak- 

 nem oly hosszúak, mint a test. A hím ölelöjének utolsóelőtti második ízén 

 az utolsóelőtti íznél többel-kevesebbel hosszabb pálczikaforma nyujtvány 

 emelkedik (VI. Tábla, 6. ábra). A nőstény ötödik lábpárjának belső ága 

 elmosódottan kétízti, hengeres, a külső ág első ízénél rövidebb, csúcsán 

 szőrös, néha azonban két kicsiny tüskével is fegyverzett ; a külső ág utolsó- 

 előtti ízének csúcskarma majdnem egyenes ; az utolsó íz jól fejlett, kéttüs- 

 kés, a külső tüske kétszernél többször rövidebb a belsőnél (VI. Tábla, 

 7. ábra). A hím ötödik lábpárjának jobbfelén a második íz belül átlátszó 

 lemezzel fegyverzett ; a belső ág nem éri el a külső ág második ízének fél 



