145 



chemiailag is elemezték az 1686-iki kurlandi meteorpapirt, melyet aztán 

 Chladni, a többivel együtt a ttizmeteorokról irt s 1810-ben megjelent dolgoza- 

 tában a lágy meteorokhoz sorolt. A chemiai elemzések eredménye az volt, hogy 

 ez a papir csakugyan meteoranyag, míg nem Berzelius bebizonyította, hogy 

 az akkoriban a meteoritekre nézve feltétlenül jellemzőnek tartott nikel 

 hiányzik belőle. Chladni később mégis, nem tudván ezekről a közlésekről, 

 igazi meteoritnak tartja a kariandi papirt s még 1825-ben is Nees von Esen- 

 BECK, a Leopoldina-akademia akkori elnöke, 11. Brown iratainak német kiadá- 

 sában a vörös hóról írt czikkelyhez tartozó s a «Meteori szervezetekről»» szóló 

 függelékben a valószínű aërophytonok közé sorolja a szóban forgó papirost. 



Pozitív vizsgálódás, a mikroskop volt hivatva eldönteni ezt a kérdést 

 s fényesen oldotta meg Ehrenberg ezt a feladatot, mikor fenntidézett érte- 

 kezését közzétette. Ehrenberg a Chladni gyűjteményéből származó darabot 

 mikroskoppal megvizsgálván, kimutatta, hogy az a Conferva erispata szöve- 

 dékéből áll, melyben még 8 Bacillariacea, valami 17 Desmidiacea s egy 

 Volvoeacea találtatott, a négy szinten ábrázolt állati eredetű, de pontosan 

 meg nem határozható maradványon kívül. A Conferva erispata rajza nem 

 kielégítő s ÍLiy inkább csak sejteni lehet, hogy az a Cladophora erispata 

 (Koth) líabenh.-nak felelhet meg, a többi alak azonban talán egy-kettőnek 

 kivételével, egészen jól felismerhető Ehrenberg rajzai után s általában mind 

 közöcséges európai fajoknak felelnek meg. 



E szerint tehát a rejtélyes kérdés igen egyszerű s természetes meg- 

 oldást nyert. A mikroskopos vizsgálat kimutatta, hogy egy Alga-szövedékkel 

 van dolgunk, mely a víz el2:)árolgása folytán gyorsan megszáradt, még 

 mielőtt ideje lett volna megromlani s a szél által a már száraz vízfenékről 

 feltépve, csodás tünemény alakjában szállott földre. 



Ehrenberg említett dolgozatában felhoz még több ily papirszerű Alga- 

 szövedék- előfordulást, s az egyikről (mely Schwarzenberg mellett találtatott 

 az Ércz-hegységben) azt mondja, hogy az Conferva capillaris-ból — Oedo- 

 gonium capillare (DC) Kütz. és Conferva punctalis-ból — Microspora 

 punctalis Babenh.-ból állott, ebben a szálas algáktól alkotott fonadékban 

 aztán 17 egysejtű algát talált még. Ezenkívül BERZELius-tól is kapott egy, 

 a khinai selyempapirhoz hasonló sárgás papirnemű anyagot, mely valószínű- 

 leg 1639-ben Norvégiában találtatott, ezt az Oedogonium vesicatum Link 

 alkotta s két Bacillariacea héjjai voltak még felismerhetők, az Oedogonium 

 szálai között. Ehrenberg adatait egészen pontosan ellenőrizni csak az ere- 

 deti anyag megvizsgálásával lehetne, azért ezeket a neveket úgy adom itt, 

 mint a rajzok után vagy a synonymia révén — összehasonlítás nélkül — 

 most megállapíthatók voltak. 



A múlt század közepe táján máshol is figyeltek meg ily Alga-elöfordu- 

 lást, s a mint az illető szerzőknek munkái czíméböl kiveszem, úgy látszik 

 hogy részben helyesen Ítélték meg a papirnemű anyag keletkezését. 



10- 



