148 



gaUim Kützing alakkörébe tartozik. A Bacillariaceákat ebben a papírban 

 csak a rendkívül közönséges Hanizschía Ainphioxys Grun. képviselte. 



IL A csorbái tó tőzeges partjain is találtam egy feltűnőbb tömeges alga- 

 vegetatiót, melyet termésének módjáért szintén ebbe a rovatba sorozok. 



Ez eltér az eddig ismerttektöl annyiban, hogy egy Cyanophyceatól 

 ered, mi színén is mindjárt meglátszik. A tó tőzeges partjain árnyasabb 

 helyeken, nagy sötét kékes-zöld, bársonyszerű foltokat alkotott ez a Cyano- 

 phyeea. A foltok bőrneműek 2 — 3 mm. vastagok, visszájukon barnák s a 

 Picea excelsa elszáradt leveleivel vannak megtűzdelve, felső részük még 

 élénken vegetáló szálakból állott, az alsóbbak pedig az elpusztult szálak 

 üres hüvelyeiből épültek föl. A rendelkezésemre álló források egybevetése 

 után úgy találom, hogy ez a Cyanophycea leginkább megfelel a 



Lyngbya turf osa ( Carm.) Gooke által (British Freshv^ater-Algae VIII. 

 1884. p. 261. t. C. II. f. 3.) közölt rajzának. A szálak vastagsága 5 [jl, hüvely- 

 lyel együtt 7'2 — 10 [x. A sejtek hossza 5 — 7*2 {jl. A Lyngbya turfosa L., papy- 

 rína s a többi rokonfajok leírásai különben annyira hiányosak, hogy az 

 authentikus herbaríumí anyagon végzett revisió okvetlen szükséges e genus 

 alakkörének pontosabb körűlírása végett. Jelenleg talán csak a kritikával 

 szerkesztett Nordstedt és Wittrock-féle Algae aquíe dulcis Exsíccatae-ben 

 kiadott fajokat tekinthetjük irányadóknak, mert az eredeti példányokhoz 

 kevés botanikus férhet, a régibb exsiccatumokban pedig legtöbbször hibás 

 determinatiókkal találkozunk. 



CYANOPHYCEAE. 



1. A Lynghya turfosa szálai között még a következő algák fordul- 

 nak elő : 



BACILLARIACEAE. 



á. Navicula viridis Kützing 

 Long. 60 {JL, lat. 10 |x. 



3. N. borealis E. 



4. N. mesokpta E. 

 Long. 33 a, lat. 7 [x. 



5. N. alpestris Grun. 

 Long. 57, lat. 15 \u 



6. Eimolia lunaris (E.) Grun. 

 Long. 44 [X, lat. 5 (x. 



