1? 



sakor az említett állatfajokon kívül még négy más Ostracodát és egy érde- 

 kes Copepodát találtam, a Diaptomiis Wierzejskü Rich, fajt, a mely 

 hazánkból még ez ideig egészen ismeretlen volt. Ezek szerint Nagy- Várad 

 mikroskopos állatvilágában a fajok száma 20G-ról 211 re emelkedik s a 

 már közölt jegyzékhez még a következő Entomostrakákaí kell hozzá szá- 

 mítanunk : 



Diaptomus Wierzejskü Rich. 



Cypris ovum Jur. 



Cypris aurantia Jur. 



Cypridopsis vidua M. 0. Fr. 



Notodromas monachus M. 0. Fr. 



Eme kutatásaim folyamában kiváló gondot fordítottam a Püspök- 

 fürdő hévvizű állóvizei mikroskopos faunájának tanulmányozására és ezt 

 annyival is inkább helyén valónak láttam, mert ez ideig hazai irodalmunk- 

 ban idevonatkozólag egyetlen adat sem volt. 



A Püspök-fürdö hévvizü medenczéjének állatvilágára vonatkozólag a 

 legelső adatokat Mayer Antal dr. «A nagyváradi hévvizek történeti, termé- 

 szetrajzi, természet-, végy- és gj^ógytani tekintetben » czímű, 1 801 . évben meg- 

 jelent dolgozatában találjuk. A második közlemény, melyben szintén találunk 

 néhány adatot, a Mocsáry Sándor «Adatok Biharmegye faunájához» czímű 

 és a m. tud. Akadémia math, termtud. közleményei 1873. évi 10-ik köteté- 

 ben megjelent dolgozata. Mindkét dolgozat azonban csak a makroskopos 

 állatok feljegyzésére szorítkozik s így tanulmányaimmal a míg egyfelől az 

 említett két búvár adatait mintegy kiegészítem, addig másfelől egész képet 

 nyújthatok eme érdekes vizek faunája felől. Mielőtt azonban több napig 

 tartó helyszíni vizsgálataim eredményeinek felsorolásához kezdenék, szük- 

 ségesnek látom egynémely körülmény feljegyzését. 



A Püspök- fürdő hévvizű forrásai, Chyzer K. legújabb adatai szerint, 

 egész 40 — 40*7° C. hőmérsékűek, de a legmelegebbeket mind lefogták a 

 fürdőzés czéljaira s a szabadon hag^^ott főforrás, az úgynevezett «Bugyogó» 

 hőmérséke csak 33*5° C. Tulajdonképen ez a forrása az egész hévvizű me- 

 denczének, valamint a Pecze folyónak is. A vízmedencze vize, melynek 

 legfontosabb alkotórésze, Chyzer K. szerint, a kénsavas mész, egészen 

 tiszta, íztelen és a különböző pontokon különböző hőfokú. A Széchenyi- 

 sziget közelében, tehát a «Bugyogó »-tói kis távolságban a partokon 32*5° C, 

 míg az Bona szigettől északra fekvő keskeny öbölben 32° C. s a Széchenyi- 

 szigettől jóval távolabb délnek 29—28'^ C.-ra száll alá. A medencze fenekét 

 mindenütt vulkáni hamuszerű, kékesszürke iszapréteg borítja, melyen a 

 partok közelében sűrűbben, a partoktól távolabb fekvő helyeken gyérebben, 

 különböző Alga-telepek díszlenek. A víztükrön a NijiiipJidea thcrnudk DC. 

 halványrózsaszínnel futtatott díszes virágai pompáznak és tekintélyes leve- 

 rj 



Természetrajzi Fdzetek. XIV. kot. ~ 



