ban az, hogy míg a Balaton és a mezö-záhi tó faunájában megtaláltam a 

 Ceratium hirundineUa-Dhioj\ariellata-fait, addig a tóvárosi és tatai tavak- 

 ban hiában kerestem. Ez hiányzik itt épen úg\', mint a budapesti város- 

 ligeti tóból. 



Tanulmányaim további színteréül a tiszántúli kerület rónáin bősé- 

 gesen található kisebb-nagyobb mocsarakat, ideiglenes, vagy állandó tócsá- 

 kat és pocsolyákat választottam s e czélból augusztus hó közepén Kis- 

 ujszálhmm utaztam. E város határában aztán a különböző természetű 

 állóvizek részletes tanulmányozása folytán több érdekes adat birtokába 

 jutottam. 



Mellőzve azonban itt a megfigyelt és nagyrészt más termőhelye- 

 ken is gyakori állatfajok felsorolását, csupán az érdekesebb adatok felsoro- 

 lására szorítkozom. 



Kisujszállm közvetlen közelében, a város és a vasúti pályaudvar 

 között elterülő, iszapos fenekű, szikes vízzel telt medenczében egy új 

 Diaptomus-ííijt fedeztem fel, a melyet a hím jellemző ölelője után Dinpto- 

 mus ungviculatuíi-nQk neveztem el s a melynek leírását e folyóirat XIII. 

 kötetében a 18. lapon találni. 



Feljegyzésre méltónak találom azt az alakváltozást is, a melyet a kis- 

 újszállási vizekben egészen közönséges Daphiiia psitfacea BAiRD-faj példá- 

 nyain tapasztaltam. E fajnál jellemző egyebek mellett a pánczél felső 

 zugából eredő és ferdén fölfelé irányuló tüske. Vizsgálataim folyamában 

 egész sorozatát találtam meg a tüske nélküli példányoknak. A kiindulási 

 pontot az a példány képezi, a melynél a tüske a maga teljes egészében 

 meg van (I. tábla 7. ábra). Egy másik példánynál a tüske már hiányzik, de 

 azért a pánczél felső zuga épen olyan formán van kicsúcsosodva, mint az 

 egész tüskét viselőnél (I. tábla 8. ábra). Ezt követi az a példány, a melynél 

 a pánczél felső zuga hegs^es szögletű ugyan, de nincs úgy kicsúcsosodva, 

 mint a megelőző példánynál (I. tábla 9, ábra) ; a pánczél hátulsó szegélyé- 

 nek lefutása azonban még a megelőző példányokéhoz hasonlít. Egy további 

 alaknál a pánczél felső zuga ugyan még hegyes szögletű s némileg az előb- 

 beniéhez hasonlít, de a pánczél hátsó oldala már függélyes (I. tábla 

 10. ábra). A következő módosulásnál már a pánczél felső zuga alig kiemel- 

 kedő (I. tábla 11. ábra) ; míg aztán a legvégső határon a pánczél felső zuga 

 teljesen kerekített, minek következtében e példány sajátságos külsőt nyer 

 (I. táblaid, ábra). 



Szeptember havának első napjaiban Kisújszállásról aztán Párádra 

 utaztam, ama reményben, hogy az itt található ásványos vizekben 

 valami érdekesebb állatfajra bukkanhatok. Kutatásaim azonban csupán 

 az úg}^nevezett haJmtóiuU vezettek eredményhez, csupán ebben találtam 

 állatéletet. 



A halastó édesvizű, álló víz, körítve lomblevelű fákkal. Partjai szaba- 



