ADATOK A GOMBÁK PHYSIOLOGIAI ANATÓMIÁJÁHOZ. 



Dr. IsTVÁNFFi Gyulá-íóI Budapesten. 



(II., III. tábla.) 



A gombákat eddigelé a pbysiologiai-anatomia nézőpontjaiból még 

 nem vizsgálták, daczára hogy jóformán már az összes többi növény-cso- 

 portban megkisérlették ezen disciplina elveinek alkalmazását. A gombák 

 általában rövidebb életű növényi organismusok levén, az ily vizsgálatok talán 

 nem is kecsegtettek kedvező eredménynyel, nem látszott talán valószínűnek, 

 hogy olynemű berendezésekkel bírjanak, mint a minőket a jjliys. -anatómia 

 megkülönböztet s ez lehetett jó részt oka, hogy az anatómusok mindeddig ily 

 tekintetekből nem foglalkoztak velők. Az egyszerűbb alakokon pedig ép úgy 

 feltalálható az uralkodó mechanikai elvek kifejezése, mint akár a megfelelő 

 morphologiai fokon levő Algákon, a magasabb rendűeken aztán még sajátsá- 

 gos berendezésekre is akadunk, de mindezek természetesen kevésbbé szem- 

 betűnőbb módon lépnek föl mint az önálló táplálkozásra képes növé- 

 nyeken. 



Egy és ugyanazon magasabbrendű gombának életében mind e két 

 fokozat együttesen is előfordul, mert a tisztán vegetativ részekben, az alsóbb- 

 rendüeken uralkodó elvek ismétlődnek, míg viszont a gyümölcstartók, — 

 tehát a közönséges értelemben is gombáknak nevezett testek, — már kiváló 

 elkülönüléseket láttatnak. 



A physiologiai- anatómia tudvalevőleg bizonyos élettani czélokhoz 

 alkalmazott szövet-rendszereket, berendezéseket különböztet meg. Ezekben, 

 a magasabbrendű növényeken egy szövet vagy rendesen több szövet műkö- 

 dik közre a feladat teljesítésében. 



Már most, ha a gombákon akarunk ilynemű vizsgálatokat végezni, 

 s azokat az analogonokat keressük, a melyek a magasabbrendűek berende- 

 zéseinek megfelelnének, — legelőbb is a szövet fogalmát kell kissé tágabb 

 értelemben vennünk. Igazi, szorosb értelemben vett szöveteket ugyanis, 

 melyek ketté oszlás által származnának bizonyos sejtektől, itt egy pár eset- 

 től eltekintve nem találunk. Ezek közül is a sejttest képződést, mely némely 

 gyümölcsformán (pycnidiumok) ismeretes, emhthetném fel talán, mert a sok- 

 fiókú spórák nem jöhetnek ily szövetképződés számba, eremoblastikus ter- 

 mészetüknél fogva ; a sejtlemezképződés épen nagy ritkasága miatt nem ját- 

 szik szerepet, s így mint igazi, valóságos szövetképző, tulajdonképen csak 



