68 



MAGYAEOBSZÁG ÉS A BALKÁNFÉLSZIGET JUHAEFÁIRÓL. 



(SPECIES ACERUM HUNGAEIAE ATQUE PENINSULAE BALCANAE.) 



De. Borbás ViNCZÉ-töl Budapesten. 

 (IV. tábla.) 



Pax Ferdinand ENGLER-nek «Botanische Jahrbücher für Systematik, 

 Pflanzengeschichte und Pflanzengeographie» czimű folj'^óiratában a juhar- 

 fák {Acer L.) monographiáját közli. A VI. kötet 4. füzetének 287 stb. lapjain 

 előszó, csírázás és csira, lomblevelek, rügyek, vegetativ elágazás meg a 

 virágzat, a virág és gyümölcs, a termékenyítő részek eloszlása meg a termé- 

 kenyítés, a juhar-génusz történetének rövid áttekintése, a sectiók, a csa- 

 ládfa táblázatával, a földrajzi elterjedés, a fossil fajok s ezeknek a ma is élö 

 fajokhoz való viszonya, a phylogeneticai kifejlődés története palœ ontológiai 

 és növénygeographiai alapon fejezetekben, sok érdekeset és tanulságosat 

 mond el a juharfákról, azután a VII. kötet 177 — 205 (1885. deczemb. 31.), 

 továbbá a 207 — 263 1. (1886) a juharfajokat a sectiók szerint ismerteti, 

 végre a XI. köt. 72 — 83. 1. pótlásokat közöl. 



E munka keveset, különösen az én közleményeim és növényeim nyo- 

 mán, hazánkból is közöl ; de ez a közlés, a mi juharfáink nagy változatos- 

 ságát tekintve, teljesen tájékoztatónak nem mondható. Hazánknak a juhar- 

 fák érdekességéből is nem egy jutott, mint más délibb és délkeletibb jellemű 

 fákéból is [a fekete gyűrű = A. Tataricmn, A. Ibericwn, A. Monspessula- 

 nmn (franczia j.), A. ohtmatum, A Marsicum], még pedig főképen Európa 

 déli félszigeteiről, míg az A. Dittricldi inkább éjszaki (Csehorsz., Szudetok). 

 Bennszülött magyarföldi juharfajunk ugyan nincs, mert a ritkább fajaink 

 a Balkánon többnyire tovább terjednek, de a fajták közül az A. Bedői 

 idáig csak hazánkból ismeretes. 



Még nagyobb a juharfák változatossága a Balkán félszigeten. Gyűjte- 

 ményembe S. Pavlovic, Bornmüller, Velenovsky stb. gyűjtéseiből több 

 nevezetes l)alkáni juhar kerülvén, az ország különböző helyén pedig magam 

 gyűjtvén, a következőkkel Pax közleményeit, a hazai juharok systematicáját 

 és földrajzi elterjedését tekintve, óhajtom kiegészíteni, s a hazai juharokkal 

 együtt némely balkánvidéki Acert megvilágosítani. 



A juharfa a magyar népnek egyik kedvelt faja ; génusz-nevének két- 



