86 



1887. Castor fiber L. — Clerici E. Sopra i resti di Castoro finora rinvenuti nei 

 dintorni di Roma. (Boll. d. r. Comit. geolog. d'ltalia, XVIII. pag. 278. 



tav. VIII.) 

 1891. Cíísíoryifte/- L. /üss. — Hala VATS Gy. A szegedi két artézi kút. (A m. kir. 



földt. iBt. évkönyve IX. k., 94. 1., VI. tábl., 2 ábr.) 

 1891. Castor /r. fiber L. — Dr. Koch A. Erdély ősemlőseinek átnézete. (A magy. 



orv. és term, vizsg. Nagyváradi gyűl. Ev. 1890. pag. 460.) 



A Magyarhonban talált Castor fiber foss. maradványok közül az 

 alább elsoroltakat tanulmányozhattam. 



1. Egy bal állkapocs a köpeczi (Háromszékm.) lignitből (V. tábla 

 1. ábra). Az állkapocsban megvan a felfelé görbülő erős metszőfog és mind 



a négy zápfog. A zápfogak méretei : 



I. n. in. IV. 



a rágólap szélessége ... .„ 7-5 % 7 % 7 ^'i„ 6 »%, 



« « hossza 10 « 7 « 7 « 7 « 



Az erdélyi Múzeum (Kolozsvárott) tulajdona. 



A köpeczi lignitből Koch (1. c.) még a Cervus capreolus L. foss., 

 Eqims prímigenius v. May és egy medvefél^ maradványt sorol fel. A m. 

 földtani intézet gyűjteményében pedig e medve-féle és steneoßber-ioga,- 

 kon kívül még egy eddig közelebb meg nem határozott emlős össze- 

 nyomott feje van. 



A köpeczi lignit pontusi korú. 



â. Ajnácskóről (Gömörm.) ered az a 3 laza zápfog (V. tábla 3. a, h, 

 c ábra), melyet Krennbk C. Ebeczkyi név alatt írt le. Az egyik (2. a ábra) 

 ^20 ''% hosszú, alul 10, felül 7 *«^ széles Il-dik jobb oldali alsó fog; külseje 

 a fakéreg alatt járó féreg meneteihez hasonlóan hálószerűén megtámadott, 

 melyet fehér anyag tölt ki. A másik (2. b ábra) 25 *%i hosszú, felül 8 '%i 

 széles ni-dik baloldali felső fog, színe sötétbarna s igen jól megtartott. 

 A harmadik (2. c ábra) 15 '^In hosszú, felül 8 '»J^ széles, háromszögű hasáb- 

 alakú I-ső alsó baloldali fog, színe világosabb, barnászöld, igen megkopta- 

 tott, legalább annak tartom azt, hogy a rágólapon a belső három fog-redő 

 nem függ össze a külső foglemezzel, hanem szigeteket formál. E szigetek 

 aztán a steneofiber-genusra emlékeztetnek, úgy, hogy Schlossek (1. c. 

 pag. 44.) a C. Ebeczkyi-jidk a Steneofiber Jägeri-yel való azonosítását 

 valószínűnek ítéli. Ezt a nézetet el nem fogadhatom, mert magam is 

 tapasztaltam reczens fogakon, de meg az irodalom is megemlíti, hogy idő- 

 sebb állatoknak jobban kopott fogain a foglemez-redöi a kerülettől elválnak 

 s szigetet formálnak. 



A szóban forgó fog szigeteit tehát én csak is lekoptatásnak Ítélem, 

 miben a fog aránylag rövid volta is támogat. E nézethez annál is inkább 

 ragaszkodom, miután az eddig ismert steneoíiber-fajok I-sö fogán a fog- 



