XIV. KÖTET, 1891. TEßMESZETKAJZI FÜZETEK. 3.-4 füzet. 



A NAGYBANYAI BOUENONITROL. 



- Schmidt Sándor-íóI Budapesten. 



(VI. tábla.) 



A múlt ] 890-ik év augusztus havában ásvány-gyüjtö tanulmányi utam 

 fonalán jS'dfin-ßdujiol kerestem föl Szatmár megyében. E nevezetes régi 

 bányavárosljun a kincstár bányászatának eg}ik fötűzhelye a szép kúpforma, 

 501 méter magas Kereszthegy ben van, mely közvetlenül a város közelében 

 emelkedik. Az újabb időkben ez a kereszthegyi magyar királyi bányamű 

 igen jól jövedelmez, a vastag telérben gazdag erezet fejtenek. 



A bányamüvelés fö utján, a város szintájában nyiló m. k. Lobkovitz 

 altárnán (vájni kezdették 17()5-ben, elkészült 1795-ben), mely kissé hegyes 

 szöggel érte el a télért és a felhúzó aknáig mintegy 1 kilométer hosszú, be- 

 jártam a bányamüvet magát, melyben a felhúzó akna szájától lefelé a 6-ik 

 szintben, mintegy 'dU) méter mélységben folyik a mostani fömüvelés, az 

 éjszak-nyugat felé közel 60° szöggel dülö telérekben, melyek a Kereszthegy 

 trachytjának úgynevezett zöldköves féleségében vannak. A bánya-geologiai 

 viszonyok tekintetéből egyébként ide vonatkozó közelebbi adatokért Gesell 

 Sándor m. kir. bányafögeolog jelentésére utalhatok.* 



Az eleven bányászat ismeretesen az ásványok tanulmányozásának is 

 egyik fontos indirekt lenditője, mert a bányamüvelés haladásakor eseten- 

 ként új ásványtársaság kerül a napfényre. így van ez a kereszthegyi bánya- 

 műben is, melyből legutóbb több ásványos újdonság került ki. En ez alka- 

 lommal az e helyről eddig még nem ösmert Bournoiiitot ismertetem meg, 

 melyet Balázsy Imre, az időben m. kir. bányagyakornok, most pedig selmecz- 

 bányai bányászakadémiai tanársegéd lődözött fel itt s a mely erezet külöm- 

 ben a közelben Felsőbányáról, Kapnikbányáról, ez utóbbi helyen a híres 

 «kerekesércz» formában már régóta ösmerjük. 



A kereszthegyi telértöltelék érczeiböl a Bournonitot kisérö ásványok 

 kiválóan a Sphalerit, Galenit, Chalkopyrit, Antimonit, Pyrit, valamint a 

 Barnapát és a Quarz. A quarzos stufákon a Sphalerit barnás-szürke szinü, 

 inkább apró leveles, a Galenit is aprószemű. A hézagok falain a Chalkopyrit 



* Ä naflyhámjai érczhdnyaterület bdnnafjeologiai felvétele. A magy. kir. földtani 

 intézet évi jelentése 1889-röl. Budapest, IS'JO, május hó. 133 — 153. lap. 



Természetrajzi Füzetek. XIV. köt. 



9 



