132 



A kristály lapjainak zavart helyzete tehát az ikerhelyzetben vele egye- 

 sült individuumok szögértékeiben is mutatkozik. Még kiilön meg kell emlí- 

 tenem, hogy e kristály egyik prisma lapját majdnem teljes hosszaságában 

 egy a vertikáhs tengelylyel egyközes irányú él jól elkülönülve két részre 

 bontja, úgy, hogy a prisma lapjának egységes síkja helyett az két, egymáshoz 

 2° 2' szögértékbei hajolt síkra oszlik. E két lap helyzetét a kristály többi 

 lapjaihoz valamint egymáshoz is szabva nyilvánvaló, hogy ez itt inkább 

 rendellenesség, mintsem egy igen komplikált ikerösszenövés esete. 



Ezen eddig megösmertetett kristályok mindannyian oszlopos ter- 

 metűek voltak, melyek nemcsak lapjaiknak fényessége, hanem egyúttal 

 kombinálásuk és összenövéseik folytán is kiválók. A nagybányai Bournonit 

 kristályok másik fajtája az, mely nagyobb, lapos-vastag táblás, a prisma 

 övben mintegy fogazott határolású egyénekben, többnyire az antimonit 

 finom tűinek filzszerű szövedékében található. Egy ilyen a 4. kristály is, 

 melynek hasisa a két méretben 2-6 és 2-0%, a vastagsága pedig 1-4% ; 

 e kristályt perspektivás képben a VI. tábla 4-ik rajza ábrázolja, a hasisra 

 szerkesztett egyenes projekcziója pedig az 5. ábrán látható, de mindkét 

 idomon csakis jellemző formáit szerkesztettem meg. E kristály formái a 

 következők : 



A kristály lapjai meglehetősen zavart felületűek, így különösen a basis, 

 melynek nagy lapján mintegy sok subindividuum hepe-hupái láthatók. 

 A makrovéglap sajátságos érdes, bágyadtan csillogó felületű, az első prisma 

 lapjain pedig a vertikális öv tengelyével egyközes irányú finom vonalazást 

 figyelhetni meg. A vertikális övet kiválóan az a, b, m lapok jellemzik, mert 

 à többi elsorolt -prismák mindannyian többé-kevésbbé keskeny lapokkal 

 találhatók. Az első makrodóma keskeny, de fényes lapocskával van- meg,- a 

 piramisok közül pedig az u az, mely lapjainak nagyságával szembetűnőbb. 



A megmért élszögeket a következő táblázat tünteti fel. 



