133 



Láthatók tehát az esetenldnt igen tetemes eltérések a mért és számí- 

 tott értékek között, a mi legtöbbnyire az illető lapok kicsinységével kap- 

 csolatos hiányos tükrözésből ered, így nevezetesen az m : p, m : <p, rn : /', 

 m : d, 711 : értékekben, míg a többiek meglehetős jól hangzanak egybe, 

 mire kétségtelenül hatással volt az a kiegyenlítés is, mely a több élen tör- 

 ténő mérésből származik. Az m : p mért és számított értéke között beálló 

 1° 27' 50" nagy különbség daczára e keskeny lajDOcskát csakis a (223] for- 

 mára vonatkoztathattam, annyival inkább, mert e formát a 2. kristályon is 

 láttuk már. 



A prisma övben még két prisma lapot találtam, melyek hiányos felü- 

 letűek voltak és így a mért szögértékük sem lehet különösen megbízható. 

 E két prisma hajlásai, szemben a Bournoniton ismeretes két analog forma 

 szögértékeivel a következők : 



obs. calc. 



a :y^ = (100) : (310) = 18° 26' 17° 21' 44" 

 a : w = (100) : (340) = 50 14 51 21 15 



így valószínű ugyan, hogy e két r^ és iv prisma lapjai ezek, de mivel 

 e két prismát a többi kristályokon nem találtam meg, ezen valószínűségnél 

 határozottabbat nem is állíthatok. 



Az előbbi szögérték táblázatban feltűnő az a : iii szögértékébeu mu- 

 tatkozó ingadozás, mely a négy élen történt mérés után középszámban 22'-re 

 rug. Ez ingadozást megmagyarázhatja az a körülmény, hogy míg az eddig 

 leírt oszlopos termetű kristályok egyúttal többszörös ikreket formáltak, 

 addig ez a táblás kristály, egyetlenegy keskeny ikerlemezkétől eltekintve — 

 fogazott határolása daczára sem iker, hanem C(j[iszi'i-ü kristály, melynek 



