164 



árúisme szempontjából, de a hatóanyag kimutatását meg sem kiséiiették, 

 nem állván «rendelkezésükre mikrochemiai reactiók». A. Meyer próbálta 

 meg aztán, ízlése után indulva, kimutatni a hatóanyag székhelyét s a 

 «placentákat» jelöli meg * mint a csipös anyag hordozóit (értvén a placenták 

 alatt az egész válaszfalat) ; Molisch is erre az eredményre jut, s a paprika 

 gyümölcs többi részeitől mindketten megtagadják a hatóanyagot, a csípős 

 capsicint. 



Ez indított a mikrochemiai vizsgálatokra, melyek eredményét szeren- 

 csém van most bemutatni. 



A módokra vonatkozólag meg kell még jegyeznem, mielőtt a dolog 

 érdemére térnék, hogy igen ajánlatos vastagabb metszeteket készíteni a 

 rendesnél, s továbbá, hogy a hatásra nem ritkán várakozni kell, mert a 

 reactió gyakran nem áll elő az érintkezés pillanatában ; ha pedig túlságos 

 sok reagenst alkalmaznánk, akkor nem is látni sokszor reactiót vagy a 

 kívánt színhatást, mert a fölös reagens megsemmisíti nem ritkán a reactió 

 eredményét, oly gyors levén hatása, hogy nem jut idő az observálásra. Sok- 

 szor igen szép eredményt érünk el azzal is, ha a metszeteket kissé száradni 

 engedjük, mert ezáltal besűrűdik a sejtnedv s a reactió intenzivebb lesz. 



Sohasem szabad feledni azonban, hogy nem tiszta anyag van mi- 

 kroszkópunk alatt, mint a chemikus kezében, hanem összeköttetések, sók 

 alakjában van a növényben a keresett anyag, mi tehát módosítólag hat sok- 

 szor a reactió kimenetelére. 



Nem lehet végül eléggé ajánlani azt, hogy a lehetőségig friss, eleven 

 anyagot használjunk mikrochemiai vizsgálatokra, azért pedig, mert a 

 holt növény sejtjeiben foglalt folyékony összeköttetések átdiffundálnak s a 

 szomszédos szövetekbe is elterjednek s ityenkor sokkal nehezebb az elő- 

 fordulás pontos kimutatása, mint ezt Errera is igen helyesen megjegj^zi 

 (i. h. 6. 1, jegyzetben). 



A paprika (Capsicum annuum L.) hatóanyagának legtöbb chemikus a 

 Braconnot által felfedezett capsicint tartja, így Witting, Landerer, For- 

 schammer, Dragendorff, Tresh stb. Újabban leginkább Tresh,** foglalkozott 



* «piacentis dissepimenti vei anguli centralis basi adnatis» Dnnal De CaudoUe 

 Prodromusában XIII. 1. 411. p. 



**1. Capsicin, The pliarmaceutical Journal and Transactions 3 Ser. VI. 1876. 

 p. 941. (Just Jahresber. 1876. p. 824-825). 



2. Capsaicin, the active principle of Capsicum fruits. 1. c. VII. 1876. p. 21. 

 (Just 1. c. 1876. p. 82.5). 



3. The active principle of capsicum fruit 1. c. VII. 1876. p. 259. Yearbook of 

 Pharm. 1876. p. 543. (Just 1. c. 1876. p. 825). 



4. Note on Capsaicin 1. c. VII. 1876. p. 473. (Just 1. c. 1876. p. 825). 



5. The active principle of cayenne pepper 1. c. VIII. 1877. p. 187. (Just 1. c. 

 1'877. p. 637). 



6. The pungent principles of plants 1. c. III. 1884. p. 208. 



