l6è 



vele, s legelőször a Capsicum fastigiatumból állította elő a capsicint, még 

 pedig a perikarpiumból nyert capsicol (Buchheim) megtisztítása által, ez 

 Tresh szerint valószínűen azonos azzal, melyet Felletár is leírt már 

 (Journal d. Pharm. 1868, 70). Fleischer A. végre szintén egy a capsicol- 

 hoz hasonló összeköttetést állított elö a paprikából (Arch. f. exp. Pathol. 

 IX, 1 1 7), s ezzel végezte Högyes élettani kísérleteit. 



A paprika hatóanyagát a capsaicint (Tresh elnevezése) zsiros vörös 

 folyadék kiséri, szerinte a capsicin csak a perikarpiumban fordul elö s a 

 zsírral együtt körülbelöl 20^ü-át teszi a perikarpiumnak. Előállítására 

 petroleummal extrahálja a bogyót s a halványvörös, viaszhoz hasonló mara- 

 dékot kezeli tovább. A hígított kaliluggal kezelt üledékből szénsavval levá- 

 lasztható a capsicin. Az igen apró kristályokban kicsapódó capsicin 58'8-nál 

 olvad, 115-nél fellengülni kezd és 120°-nál megbarnul s felbomlik. A cap- 

 sicin leválasztására különben más összeköttetések is alkalmasok, így pl 

 ha a kalilugban oldott olajhoz chlorammoniumot adunk, vörös csapadék 

 keletkezik, ha ezt a csapadékot újból oldjuk kalilugban s 50°-nál fölös 

 chlorammoniumot adunk hozzá — pár nap múlva kikristályodik a 

 capsicin. 



A capsicin, vízben nehezen oldódik, alkaliák jelenlétében könnyebben, 

 borszeszes oldata chlorbariummal \{igy clilorcalciummal fehér, íetherben 

 oldódó csapadékot ad. 100°-ra melegítve olajos cseppek képében fellengűl. 



Szines reactiói közül felemlítem még azt, hog^' alkáliákkal aranysárga 

 lesz, erős salétromsavval melegítve felbomlik és szalmasárga oldatot ad, 

 conc. kénsav végül, látszólag bomlás nélkül oldja s megmelegítve vagy kevés 

 vizet adva az oldathoz a folyadék vörös, majd sötét bíborvörös lesz. 



Élettani hatása igen erős, alkoholos-glycerines oldatába mártott tépés 

 a karra fektetve erős melegérzést s később elviselhetlen égést okoz s Högyes 

 szerint kizárólag a bőrt és nyálkahártyákat izgató hatása van (Arch. f. exp. 

 Pathol. IX. p. 1 1 7). Orvosilag használják sok felé, mert kivéve a magyar és 

 osztrák gyógj'szerkönyvet, legtöbb állam felvette a hivatalos gj^ógyítószerek 

 jegyzékébe. 



A capsicin chemiai rövid jellemzése után áttérek a paprikagyümölcs 

 boncztani ismertetésére. A paprika bogyója, a Capsicum annuum-ot tartva 

 szem előtt, alakra igen variáló, mirifice variât mondja Dunai (De Candolle 

 Prodromus XIII. i. 411. p.], s a válaszfalak hiányos kifejlődése folytán 

 csúcsán nem is rekeszelt, alább alapja felé 2 — 4 rekeszű. A kezem között 

 megfordult bogyóknál legtöbbször a 2 — 3 rekeszűség uralkodott. A placen- 

 ták a válaszfalak élén fejlödnek ki, a bogyó töve felé pedig a válaszfalak 

 összenövése folytán képződő szövettömeg oldalaira kerülnek. 



A bog;^^ó fala, a perikarpium védő, assimiláló, vízgyűjtő sejtek rétegei- 

 ből alakúi s legbelül újból egy védő, erősített epidermis réteggel záródik el. 

 Hanausek, Moelleh, Molisch írják le, a kik 4 — 5 réteget különböztetnek 



