lés 



söt feketék lesznek. Érett, vörös gyümölcsök sem tesznek ez alól kivételt. 

 A keményítő az assimiláló parenchymában, meg a válaszfalak szövetében 

 található leginkább, sokszor oly tömegben, hogy a sejtek egészen telvék 

 vele. Igen érdekes az a körülmény, mely megint elkerülte a vizsgálók figyel- 

 mét, hogy a paprikabogyó keményítője az ú, n, összetett keményítők cso- 

 poi-tjába tartozik, vagyis a meglehetős nagy gömbölyű szemek sok apró 

 részszemecskéböl állnak, ezek szorosan egymáshoz tapadva szabálytalanul 

 összenyomódnak. Legszebben látni ezt a válaszfal parenchj^masejijeiben. 

 A részszemek nagysága igen változó, és 3 — 8 — ^12 // között ingadozik. 



A többi sejttartalmak közül még a czukrot (redukáló) említem föl 

 s áttérek most a hatóanyagra, mely a paprikát oly közkedveltségü fű- 

 szerré avatja. 



Legyen szabad azonban, — még mielőtt a hatóanyag székhelyének 

 kimutatásához fognék, — újból megszólaltatnom MoLiscH-t. Szerzőnk erről 

 a dologról így ír : «Bis vor kurzem war man nun allgemein der Ansicht, 

 dass das Capsaicin in der ganzen Frucht vertheilt sei. Dies ist nun sicher- 

 lich nicht der Fall, denn A. Meyer [Der Sitz der scharf schmeckenden 

 Substanz im spanischen Pfeifer — Pharm. Zeitg. 1889, p. 130^^ hat die 

 interessante Beobachtung gemacht, dass bei den grossen Früchten, der in 

 die deutsche Pharmakopoe aufgenommenen Culturform des Capsicum 

 annuum L, weder die Fruchtschalen noch die Samen beissend schmecken, 

 sondern nur die hellgelbrothen, dünnen Placenten und die daran vor- 

 kommenden Tröpfchen. Nur, wenn die Samen mit den Placenten oder 

 mit diesen aus den Placenten ausgetretenen Tröjjfcheu in Beriihrung 

 kommen, nehmen auch sie den scharfen Geschmack an und übertragen 

 denselben, wenn die Frucht geschüttelt wird, auch auf die Fruchtwand.» 

 «Ich kann die Beobachtungen vollends bestätigen, nur möchte ich, um 

 Missverständnissen vorzubeugen, nicht sagen, die Placenten seien der Sitz 

 des Capsaicins, sondern ich würde sagen, die Fruchtscheidewände. Und 

 zwar deshalb, weil man unter Placenten häufig den «Ort oder Gewebs- 

 masse, aus der Samenknospen im Fruchtknoten unmittelbar entspringen» 

 (GoEBEL Grundzüge d. Systematik. 1882. p. 417), versteht. Meyer begreift 

 aber unter Placenten offenbar die Fruchtscheidewände. » (Molisch 1. c. 

 p. 53—54.) 



Az előfordulásra nézve itt elmondottakat illetőleg, én más tapasz- 

 talatokra jutottam. A német gyógyszerkönyv A. Meyer említette paprikáját 

 ug3^an nem tudtam megszerezni még ez ideig eredeti példányokban, de 

 megvizsgáltam a nálunk termelt fajtákat s hozzá még a Capsicum longum-ot 

 is, s azt találtam, hogy az eltérés csak mennyileges lehet, egyikben keve- 

 sebb, másikban több van a hatóanyagból, de a székhelye mindenütt ugyan- 

 azon szövetekben van. Különben ezt az eltérést a tenyésztők is igen jól 

 ismerik, mert erre vonatkozó elnevezésekkel illetik az egyes fajtákat. így 



