részletes tanulmány tárgyává s nem különösen a mellék völgy eli ben fekvő 

 jelentéktelen tavakat. Ezeknek mellözhetését kellőleg indokolta a természeti 

 viszonyok egyhangúsága és egyformasága, a mikhez járult még az a körül- 

 mény is, hogy egy nagy részük a lecsapolás következtében elveszítette 

 tójellegét és nagy részben kisebb-nagyobb terjedelmű mocsárrá változott, 

 így aztán a keleti fötósorozat tavai közül csupán a mező-tóháti, mező- 

 záhi, méhesi és báldi, a nyugati fötósorozatéi közül pedig a katonai, gye- 

 kei- és czegei tavakat kutattam át. 



Ugyan nem lenne egészen fölösleges e helyen a mezőségi tavak és 

 környékük természeti viszonyainak általános jellemzése, mindazáltal én a 

 magam részéről ezt mellözhetőnek tartom, annyival is inkább, mert 

 Heeman Ottó említett dojgozataiban részletesen tárgyalja úgy az orogra- 

 phiai-, valamint a hydrographiai- és a geológiai viszonyokat is. Az egyes 

 tavak természeti viszonyainak rövid ismertetését azonban még sem mellőz- 

 hetem s az illető helyeken adni is fogom, annyival is inkább, mert tudva- 

 levőleg ezek lényegesen befolyásolják az állatvilágot, illetőleg az egyes 

 állatfajok életmódját. 



Vizsgálataim folyamában természetesen első sorban az egyes tavak 

 mikroskópos állatfajainak összegyűjtésére voltam tekintettel, hogy így meg- 

 állapíthassam egyfelől azt, hogy az egyes tavakban mily fajok élnek s más 

 felöl megállapíthassam azt, hogy van-e lényeges különbség az egyes tavak 

 mikroskópos faunája között s illetőleg vannak-e olyan állatfajok, a melyek 

 mindenik tóban otthonosak s olyanok, a melyek csak egyik, vagy másik 

 tóban élnek csupán. De a fajok összegyűjtésére ezenkívül azért is töreked- 

 tem, hogy a gyűjtött anyagból a magyar nemzeti Múzeum állattára részére 

 gyűjteményt állíthassak össze, a mi tényleg sikerült is, a mennyiben a 

 gyűjtött anyagból 70 üvegbe 36 fajt helyeztem el az említett tár gyűjtemé- 

 nyébe. Ezenkívül azonban nem kerülte el figyelmemet annak tanulmányo- 

 zása sem, hogy az egyes tavak természeti viszonyai mily mértékben és mily 

 irányban befolyásolják az egyes állatfajok életmódját. Nevezetesen megálla- 

 pítani törekedtem azt, hogy az egyes tavak faunájában van-e különbség a 

 partokat- és a nyilt vizet lakó állatfajok között, van-e különbség a nyílt víz 

 és a növényekkel benőtt terület állatfajai között s e helyek közül melyiken 

 mily fajok élnek. Végre a mennyire a körülmények engedték, a nyilt vizet 

 lakó fajok életmódjából megfigyelni törekedtem a phsenológiai jelenségeket 

 s illetőleg azt, hogy ezek a nap különböző szakaiban a víznek mily mély- 

 ségben fekvő rétegeiben tartózkodnak. Eme többirányú vizsgálataim sikeres 

 megejthetésénél aztán nagy könnyebbségemre volt a Balaton állatvilágának 

 tanulmányozása czéljából szerkesztett s a Földrajzi Közlemények 1891-ik 

 évfolyamában ismertetett készülékem.* 



* A Balaton mikroskópos, állatairól. Földrajzi Közlemények 1891. IX— X. füzet. 



