sége átlagosan 2 — 3 méter között ingadozik és feneke iszapos. Hömérséke, 

 keleti részének déli partjától eltejiintve, mindenütt egyforma, itt azonban 

 egy kis területen, a felfakadó források miatt, jóval kisebb mint egyebütt. 



Mint a röviden előadottakból látszik, a mezö-zálii tó természeti 

 viszonyai a különböző pontokon meglehetősen eltérőek, a minek termé- 

 szetes következménye aztán az, hogy faunájában már jól megkülönböztet- 

 hetjük a partlakó- és nyilttükri, valamint a fenéket lakó fajokat is, sőt 

 bizonyos fokig a partlakó fajok között is találunk különbséget, a mennyi- 

 ben vannak közöttük olyanok, a melyek a szabad-, olyanok, a melyek a 

 náddal és hínárral benőtt- s végre olyanok, a melyek a forrásos parton 

 tenyésznek tömegesen csupán. 



a) Partlakó faj oh. 



A különböző természeti viszonyokkal biró partok faunájának fajait, a 

 könnyebb áttekinthetés czéljából, külön-külön csoportosítom. 



1. Náddal és hínárral benőtt partokat lakók. 



Protozoa. 



Difflugía iirceolata Car. 5 Centropyxis aculeata Ehbbg. 



Dífflugia pyriformis Perty. Arcella vulgaris Ehrbq. 



Difflugía corona Wall. Cyphoderia margaritacea Schlumb. 



Dífflugia globulosa Duj. Quadrula symmetrica F. E. Sch. 



Euglena deses Ehrbg. 



Coelenterata. 

 Hydra fusca L. 



Rotatoria. 



Aaplanchna tríophtlialma Dad. Diglena unciuata Milne. 



Eotífer vulgaris Ehrbg. 5 Brachionus ureeolarís Ehrbg. 



Diglena catellína Ehrbg. Auuraea stipítata Ehrbg. 



Crustacea. 



Cyclops phaleratus Fisch. Macrothrix laticornis Jur. 



Cyclops viridis Jur. Scapholeberis mucronata M. 0. Fr. 



Cantbocamptus stapbylíuus Jor. Símocepbalus vetulus M. O. Fr. 



Chydorus spbaericus M. 0. Fr. w Ceriodapbnia rotunda Straus. 



6 Alona quadrangularis M. 0. Fr. Cyprídopsis vidua M. 0. Fr. 



Pleuroxus trigonelkis M. 0. Fr. Cyprídopsis Newtoui Brady et Rob. 

 Cyclocypris laevis M. 0. Fk. 



