A báldi tó mikroskopos faunájából tehát összesen 38 fajt figyeltem 

 meg, a melyek között legnagyobb a Cnistaccdk száma. A fajok között aztán 

 a Cydops-iélék az uralkodóak, a melyek a többiekkel szemben a faunának 

 csaknem Vs-át teszik. 



II. Nyugati fő tósorozat. 



1. Katonai tó. 



A fö tósorozatnak legkeletibb része, mely a j)uszta-kamarási vízválasz- 

 tótól egészen Gyeké község határáig terjed s itt a gyekéi tóval közlekedik. 

 Majdnem oly terjedelmű, mint a mezö-záhi tó és természeti viszonyai is lát- 

 szólag ezéhez hasonlítanak. Partjait mindenütt nád nőtte be, de a hinár már 

 sokkal kisebb területet foglal el, mint a mezö-záhi tóban. Főleg legkeletibb 

 részét borította el a hinár, míg nyugoti és legnagyobb része egészen hinár- 

 mentes s így nagy terjedelmű szabad nyílt tükre van. Ennek okát bizonyára 

 abban kell keresnünk, hogy legkeletibb része jóval sekélyebb (1 — 1 Va méter 

 mély), mint nyugoti része s e mellett partjai hirtelen és meredeken mélyed- 

 nek alá 2 — 3 méter mélységig. Ilyen körülmények mellett igen természeta- 

 sen a fauna fajai között, épen mint a mező-záhi tóban is, partokat, nyilt 

 tükröt és fenéket lakókat különböztethetünk meg. 



a) Fartlakó fajok. 



Protozoa. 



Amœba proteus Auct. 

 Difflugia corona Wall. 

 Difflugia urceolata Car. 

 Difflugia pyriformis Perty. 

 5 Pseudodiffliigia gracilis Schlumb. 

 Arcella vulgaris Ehrbg. 

 Centropyxis aculeata Ehrbg. 



Euglena viridis Ehbbg. 

 Ceratium hirundinella M. 0. Fr. 

 Cothurnia imberbis Ehrbg. 

 Epistylis plicatilis Ehrbg. 

 Tintinnopsis lacustris Entz. 

 Tintinnopsie ovális n. sp. 

 Tintinnopsis cylindrica u. sp. 



Cœlenterata. 

 Hydra fusca L. 



Rotatoria. 



Colurus uncinatus Ehrbg. 

 Colurus micromela Gossk. 

 Eotifer vulgaris Ehrbg. 

 Catliypna luna Ehrbg. 

 5 Monostyla lunaris Ehrbg. 



Cathypua dión; is Gosse. 

 Notommata ansata Ehrbg. 

 Brachionus brevispinus Ehrbg. 

 Pterodina patina Ehrbg. 

 Anursea aculeata Ehbbg. 



ChaBtonotns maximus Ehrbg. 



