39 



véget. Ezen időn túl a vándorlás megfordított irányban, azaz a mélyebb 

 rétegekből a fölület felé irányúi és esti 8 órakor ér véget. De a nyílt túkröt 

 lakó nem valamennyi faj és az egyes fajoknak nem összes egyénei végezik 

 e vándorlást egyenlő mértékben s illetőleg ugyanazon mélységig s ez az 

 oka annak, hogy a felülettől 2 méter mélységig, sőt esetleg nagyobb mély- 

 ségekig is a víz minden rétegében s a nap minden szakában találunk álla- 

 tokat. A különböző állatcsoportok és fajok főtömege azonban csupán bizo- 

 nyos mélységekig ereszkedik le és bizonyos magasságig emelkedik fel, a mi 

 természetesen nem zárja ki azt, hogy a fölület és az illető állatcsoport nagy 

 fajtömegének vándorlási véghatára között fekvő minden vízrétegében ne 

 maradnának vissza kisebb-nagyobb számú egyének, vagy ne ereszkednének 

 le a mélyebben fekvő vízrétegekbe is. Altalános szabályként különben 

 kimondhatjuk azt, hogy a Protozoák és Rotaforiák főtömege csupán 

 1 méter mélységig, a Criistaceáké pedig 2 méter mélységig ereszkedik le. 

 A fölfelé vándorlás közben ellenben a Protozoák és Rotaforiák főtömege 

 egészen a fölületre, a Crustaceáké pedig csupán ^''2 méter mélységig emel- 

 kedik föl. A fajok vándorútjának mekkorasága különben szoros kapcsolat- 

 ban áll úszásképességükkel. Minél jobb úszó az illető faj, annál mélyebben 

 ereszkedik le. Ez az oka aztán annak, hogy egyes fajok miért maradoznak 

 el a rokon fajok főtömegétől. A Rotatoriák közül például a kitartóbb úszó 

 Asplanchnák az 1 méter mélységbe tömegesen ereszkednek le, a gyengébb 

 úszó Rrachionusok már útközben elmaradoznak, számuk megapad, míg 

 ellenben az Asj)l(mcíinák-ná\ is jobb úszó Triarthrák még az 1 méter 

 mélységen alul is leereszkednek. Ugyan ilj^en esetet találunk a Crustaceák 

 között is. Mig ugyanis a kitűnő úszó Cíjdopsok, Ceriodaplniiák, Daphniák 

 és Sidák tömegesen "i méter mélységig ereszkednek le, addig a gyenge 

 Moinák 1 és 1 ^/2 méter mélységben már elmaradoznak. 



Nem lett volna érdektelen ez irányú vizsgálataimat az éj folyamára 

 is kiterjesztenem, de körülményeim erre vonatkozólag nem voltak elég 

 alkalmasak. 



AZ I. TÁBLA MAGYARÁZATA. 



1. ábra. Diffhigia urceohila var. olla Leidy tokja. Eeich. 1/4. 



2. « l)if(}uijia aciiminatavsLV.furcatan.Y. « « « 



3. « hifIhniiaaciiniinataYíli'.áiijilicatan.y. <( « " 



4. « Crmtinm hirunáindla M. 0. Fk. váza Rfich 1/7. a katonai tóból. 



5 — 7. « « « var. ifnadncorms n. v. vázai Reich. 1/7. a ka- 



tonai tóból. 



8. « Tintimiopsis Eutz'ú n. sp. tokja. Reich. IV/7. a mezó'zábi tóból. 



9. « Tintinnopsis oív///.s n. sp. « « « « " « 



10. « Tinfinnop^'ifi cyl'indrlca n. sp. « « « « « « 



11. « Tinünnopíiis fiislfornns Q. 8]^. « « « « « « 



