6o 



Vele egy időben Schmitz \ megemlíti, hogy ö számos moszatban, így 

 a Scenedesmusban is a cbloropliyllt mindig alakult testekhez, úgynevezett 

 «chlorophorok»)-hoz kötve találta.^ 



Wildemann ^ 1889-ben szintén revidiálja az ismert fajokat és azon 

 eredményre jött, hogy — mit különben már jóval előtte Ehrenberg ^ is 

 állított — a bizonyos fajokra eddig jellemzőnek tartott tüskék jelenléte 

 vagy hiánya nem képezhet fajkülönbséget. 



Legújabb Beyerinck ^ dolgozata, ki is röviden leírja a Se. acutus chloro- 

 phorjait és kimutatja, hogy a sejtek paramylont tartalmaznak. Érdekesek 

 abbeli vizsgálatai, ^ hogy a Se. acutus a tápláló gelatint folyósíthatja, orga- 

 nikus anyagokból él, és ha a tápláló folyadék organikus anyagokban való 

 tartalma ))izonyos mértéken túlhalad, a sejtek elvesztik hegyes végüket és 

 gömbölyűek vagy elliptikusok lesznek.' 



A Scenedesmus helye a rendszerben igen sokat változott. 



A nem felfedezője Turpin azt mint növényt és diatomaceát írta le ; 

 növénynek tartotta későbben Meyen is. Ehrenberg 1 832-ben a Desmidiaceák- 

 kal és Diatomaceákkal a Bacillariaceák családjába foglalta, mint polyga- 

 strikus állatot; a legközelebbi rokonok a Micrasterias és az Euastrum, 

 melyek a Naviculaceákhoz való rokonságot közvetítik. 



Ehrenberg felfogása nem talált követökre és KÜTziNoaScenedesmust 

 újból mint növényt a Desmidiaceák közé sorolja. Szerinte a Scenedesmus 



^ Bot. Ztg. 1882. pag. 579. V. ö. Schmitz : Die Cliromatoplioreu der Algen 

 pag. n. 



^ A «chloroplior» nevet először Schaarschmidt Gyula alkalmazta értekezésében 

 «A chlorophj'll osztódásáról» (Magy. növényt, lapok. IV. 188(1). No. 39. pag. 33 — 43. 

 V. ö. Bot. Ztg. 1880. pag. 457. 



3 Bullet. Soc. Eoy. Bot. Belg. XXVII. (1888) part. 1. pp. 71—79. V. ö. Jouru. 

 of the Royal Microscop. Soc. 1889. 3. pag. 427. 



* Die Infusionstierchen etc. pag. 150. 



^ Cultur versuche mit Zoochlorellen, Lichenengonidien und anderen niederen 

 Algen. Bot. Zeit. 1890. pag. 727—730. 



^ Loc. cit. pag. 729. (Tab. VII. d. Fig. I.) 



' Talán evvel áll összefüggésben Dr. Entz Géza azon megfigyelése, hogy a 

 Stentor polymorphus általánosan ismert chlorelláiból Scenedesmust is látott fejlődni. 

 A Scenedesmus ezen palmella alakja a Stentorral symbiotikus viszonyban él, annak 

 testében bőven megtalálja a szükséges organikus tápanyagokat, tehát époly helyzet- 

 ben van mint Beyerinck Scenedesmusai. (1. Entz Géza : Tanulmányok a véglények 

 köréből 1888. T. kötet. p. 113). Egyenként élő Se. acutus közt nem ritkán talál- 

 tam oly egyéneket, melyek tojásdad alakkal bírtak, máskülönben azonban a többi 

 sejtektől nem különböztek. Palmella-alakot talált különben először Cienkowski a 

 Stigeoclonium, Reinhardt L. a Characium (Hydrocytium) acuminatum és számos 

 más szerző más magasabb rendű moszatoknál is. V. ö. Schaarschmidt Gy. : Né- 

 mely Chlorosporeák vegatativ alakváltozásairól. Növényt, lapok VII. (1883) No. 79. 

 Sep. pag. 4. 



