lÓ9 



ferdén, alul tompa csúcsban végződő. A gyorsan nagyobbodó négy kanya- 

 rulat mindegyike mélyen fekvő kamraválasztó vonalakkal jelzett, felfujt, 

 függőleges sorban egymás fölött fekvő három kamrából áll. A görbült 

 hosszúkás nyilas az utolsó kamra belső széléhez ferdén áll és egy lemezalakű 

 szegélylyel határolt. 



Bolivina 'punctata d'OKB. (d'OEBioNY. Voyage dans l'Amérique Méri- 

 dionale. Tome V. p. 61 ; Tab. VIII; fig. 10—12.) A romhányi példány csak 

 annyiban tér el e fajnak HANTKEN-töl Bolivina elongata név alatt adott 

 leírásától (Hantken, A Clavulina Szabói rétegek faunája. A magy. kir. Föld- 

 tani Intézet Évkönyve. Budapest. 1875. IV. kötet, 55. lap, VII. tábl. 14. 

 ábra.), hogy a kezdő rész kissé oldalt hajlik, a kamra választó vonalak 

 mélyen fekszenek és hogy e héj hossza alig fél millimeter. 



Bolivina Beyrichi Ess. (Beüss. Ueber die fossilen Foraminiferen 

 und Entomostraceen des Septarienthones der Umgegend von Berlin. 

 Zeitschrift der deutsch. Geol. Gesellsch. Berlin. 1851, III. Bd. p. 83; Taf. 

 VI; Fig. 51.) HANTKEN-t követve ez elnevezéssel azon alakokat jelölöm, 

 melyeknél a kamrák végein hegyes folytatásaik hiányzanak. 



Lagcna vulgaris Will. (Williamson. On the recent Foraminifera of 

 Great Britain. Royal Society. London. 1858. p. 4; PI. I; fig. 5.). Egy göm- 

 bölyű héj, melynek csőalakú nyúlványa részben letörött. 



Nodosaria soluta Ess. (Dentalina soluta Reuss. Ueber die fossilen 

 Foraminiferen und Entomostraceen des Septarienthones der Umgegend 

 von Berlin. Zeitsch. der deutsch, geol. Gesellsch. Berlin. 1851. III. Bd. p. 

 GO ; Taf. Ill ; Fig. 4.) Három nagy kamrájú töredék, melyeken e faj saját- 

 ságait pontosan megfigyelhetjük. 



Nodosaria anomala Ess. (Eeuss. Die Foraminiferen, Anthozoen und 

 Bryozoen des deutschen Septarienthones. Denksch. der kais. Akad. der 

 Wiss. Wien. 1866. XXV. Bd. I. Abth. p. 129; Taf. I; Fig. 20—22.). Egy 

 töredék öt kamrával. 



Nodosaria mucronata Neug. (Dentalina mucronata Neugeboren. Die 

 Foraminiferen aus der Ordnung der Stichostegier von Ober-Lapugj' in 

 Siebenbürgen. Denksch. der kais. Akad. der Wiss. Wien. 1856. XII. Bd. 

 2. Abth. p. 83; Taf. III; Fig. 8—11.). Példányunk a Schlichttől (Die 

 Foraminiferen des Septarienthones von Pietzpuhl. Berlin. 1870. No 205; 

 p. 35 ; Taf. XXXVIII ; Fig. 6.) lerajzolt és EEUss-tól (Eeuss. Die Forami- 

 niferen des Septarienthones von Pietzpuhl. Sitzungsber. der kais. Akad. 

 der Wiss. Wien. 1870. LXII. Bd. 1. Abth. p. 475.) e fajnak determinált 

 alakjához közelebb áll, mint a miocanből ismertetetthez. 



Nodosaria subtilis Neug. (Dentahna subtilis Neugeboren. 1. c. p. 83 ; 

 Taf. III ; Fig. 4.) Csak töredékek. 



Nodosaria contorta n. sp. A négy kamrából álló héj eg^^enes. Az első 

 gömbölyű kamra valamint a legfiatalabb hosszú ovális alakú szélesebbek 



