113 



zur Kenntniss des Elsässer Tertiärs. Abb. zur geol. Specialkarte von Elsass- 

 Lotbringen. Strassburg. 1884. IL Band, p. 234; Taf. IX ; Fig. 4.) Nem ritka. 



A makroskopos zárványok a következők. 



Telliiia sp. Egy béj köbele, mely bosszukás tojás alakú lebetett és 

 melynek két teknöje meglebetös egyforma domború. A héj mellső pereme 

 lekerekített, a bátsó elkeskenyedönek látszik lenni. A búb okvetlenül kicsiny 

 volt. Az izombenj'omatok gyengék. A köpenyszegély bemélyedésnek benj'uló 

 része a bátsó izombenyomat aljától a záró peremmel meglebetös eg}'közüen, 

 gyengén, domborodva a mellső izombenyomat felé mélyen benyúlik. 



VagincUa sp. A nagy rajokban és csakis a mély tengerekben élö ezen 

 állatok pyritté alakult köbelei gyakoriak. Alakjuk a Vaginella tenuistriata 

 Semper-re emlékeztet, de a nyilas hiánya gátolja tüzetesebb meghatáro- 

 zásukat. 



A kétes és uj alakoktól eltekintve, a felsorolt kövületek jeg;^'zékéböl 

 látható, hogy a romhányi tályag a Clavulina Szabói rétegek felső osztályza- 

 tát névszerint a kis-czelli tályagot jellemző alakok java részét tartalmazza. 

 A két képződményben a közös alakok u. is a következők : 



Ammodiscus incertns d'OKB. sp., 

 Cyciammina placenta Rss. sp., 

 Bigenerina capreolus Defr. sp., 

 Clavulina communis d'ÛRB., 



« Szabói Hantk., 



Bolivina punctata d'ORB., 



« Beyrichi Rss., 

 Nodosaria soluta Ess., 

 Marginulina recta Hantk., 

 Flabellina budensis Hantk., 

 Globigeriua bulloides d'ORB., 

 Spbœroidina austriaca d'ORB., 

 Truncatulina Ungeriaua d'ORB., 



« cryptompliala Rss., 



« Roemeri Rss., 



« affinis Hantk., 



« costata Hantk., 



Heterolepa Girardana Rss. sp. 



E tályag tehát a budapest-budavidéki kis-czelli, vag>^ viszont a no- 

 crrádmeg;s'ei puszta-lökösi, kelecsényi, gádonyi és kis-bartyáni tályagokkal 

 egykorú. 



8* 



