245 



ivartalan szaporodásra egyformán képesített, nincsen tehát szabályszerű me- 

 tagenezis. Addig, míg e dolog tisztázva nincs, legczélszerűbb az eddig is szo- 

 kásos Chi. pulvisculus nevet megtartani.* 



Jól diagnosált faj ellenben a Chi. obtusa, melynek jellemzője a hosz- 

 szúra nyúlt, hengeres, alul elvágott test és kissé ormányszerüen kinyúlt 

 mellső része, melyből a csillangók indulnak ki. (IV. tábla, 3. ábra.) 



Kétségtelen, hogy a STEiN-tól (27. Tab. XV. Fig. 47—50) leírt Chi. 

 grandis ezen alakkal azonos, sőt igen valószínűnek látszik, hogy ugyané 

 szerző Chi. operculatája, úgyszintén a CoHN-tól felállított Chi. obtusata faj 

 is, csak Chi. obtusák. 



A Chlamydomonas operculata a Chi. obtusától abban látszik külön- 

 bözni, hogy az előbbi fajnak Stein (27. Tab. XV. Fig. 44 — 45) szerint csak 

 egy pyrenoidja van, mely a nucleus alatt fekszik, míg a Chi. obtusa két- 

 vagy sokpyrenoidú (IV. tábla, 3. ábra) ; minden más tekintetben pedig töké- 

 letesen megegyezik e két faj ; a Chi. operculatán megvan a mellső rész 

 orrmányszeru nyúlványa, továbbá az operculata ovális alakját megtalál- 

 hatjuk sokszor a Chi. obtusán is. 



Saját vizsgálataim nyomán mondhatom, hogy a Chi. obtusát tekintve 

 számos két- vagy többpyrenoidú egyén közt olyanokat is találtam, melyek- 

 nek csak egy, a nucleus alatt fekvő pyrenoïdjuk volt. A mondottak alapján 

 a Chi. obtusát a Chi. operculatával bizton egyesíthetjük. 



Megjegyzendő, hogy Goroshankin az obtusa species-nevet Steinii-re 

 változtatja, mint synonymákat a következőket említi, ú. m. : Chi. commu- 

 nis Perty ? Chi. obtusa A. Bk ? Chi. grandis Stein ; a kérdőjel azonban csak 

 Perty faját illetheti, mert Perty felületes rajzából egy speciest sem lehet 

 biztonsággal felismerni; a Chi. grandis pedig a Chi. obtusával azonos, 

 Goroshankin leírása pedig minden tekintetben ugyanezen fajra illik. 



Összetartozó fajok továbbá a Chi. alboviridis és tingens is. 



A BüTSCHLi-től (2. pag. 720) megfigyelt Chi. alboviridis igen kis alak 

 (méreteim alapján 8 — 16u.-nyi egyéneket is találhatunk) és a Chi. tingens-töl 

 legfeljebb kissé tojásdad alakjával különbözik; az összes többi megkülön- 

 böztetési jel, mint a milyen a szemfolt jelenléte illetőleg hiánya, a pyrenoïd 

 és nucleus egymáshoz való helyzete, nem megfelelő. 



Stein (27. Tab. XIV, VI. Fig. 1—24) és Bütschli (2. Tab. XLIII. Fig. 8) 

 rajzain ugyanis a Chi. alboviridisnél, a pyrenoïd a nucleus alatt van, mely 

 dolog a megkülönböztetésre alkalmasnak látszik, de már maga Stein is 

 rajzol átmeneti alakokat (27. Tab. XIV, VI. Fig. 2, 4—7) és e két fajt szá- 

 mos átmenet valóban oly szorosan fűzi egymáshoz, hogy szükségképen egy 



•■' Megjegyzem, hogy Chi. pulviscukis néven nem Ehrenberg, hanem Stein 

 pulvisculus faját értem ; Ehrenberg ezen elnevezésen 3 fajt látszik összevetni, úgy- 

 mint a tulajd. Chi. pulvisculust, Chi. tingenst és talán a Chi. obtusát (1. Tab. Ill- 

 X. ábra B 1 — 3) is. 



