251 



hetem, hogy a Pteromonasnak is van jól látható, meglehetős nagy «hólyag- 

 alakú» magja (IV. tábla, 5. ábra), mely a pyreno'id és a vaciiolák között 

 foglal helyet ; a WiLLE-töl (i29. pag. 40) leírt szemfoltot azonban, ép úgy, 

 mint Seligo én sem láthattam. 



Ide vonatkozó vizsgálataim egybefoglalása után értesültem Golenkin 

 (16) dolgozatáról, melynek legfontosabb eredménye az, hogy nevezett szerző 

 a héjban kovasavat mutatott ki ; megjegyezhetem, hogy a tőlem vizsgált 

 példányok héjjá keménynek nem látszott, hanem ellenkezőleg lágy kocso- 

 nyaburokra emlékeztetett. 



* 



Ha a mondottakat összefoglaljuk, akkor mint jól körülírt, önálló fajo- 

 kat csak a következőket tarthatjuk fenn : 



Chlamydomonas pulvisculus Ehbb. 



— tingens A. Bk. 



— obtusa A. Br. 



— Morieri Dang. 



— halophila n. sp. 



a Carteria nemre nézve pedig : 



Carteria multifilis Fbes. 



— minima (Dang.) 



— Klebsii (Dang.) 



A Pithiscus-nem törlendő, a Chi. flavovirens, Pertyi, pluvialis és mona- 

 dina pedig kétes formák, melyek még újabb tanulmányt kivannak. 

 Budapest, 1892 október havában. 



A IV. TÁBLA MAGYARÁZATA. 



Az ábrák a 2-ik és G-ik kivételével mind természet után vannak rajzolva ; a 

 nagyítás, hol máskép megjelölve nincs, 650-szeres. 



p = pyrenoid s — stigma 



n = nucleus v = vacuolum. 



1. ábra. Cldmnij dómon as jmlvisculus (Müll.) Ehkb. macrozoid. 



2. ábra. Carteria ninltißlis Fres. Stein nyomán rajzolva, nagy. ? 

 ,3. ábra. Chi. obiam A. Br. számos pyrenoïddal ellátott varietás. 



4. ábra. Chi. tingens A. Br. 



5. ábra. Pteromonas alata Sel. 



G. ábra. Chi. halophila n. sp., GOO-szoros nagy., dr. Entz Géza rajzának 

 másolata. 



