162 D: BORBÁS 
Descriptio specierum. 
1. Odontites Odontites L. o, in libro de Spec. pl. I. 1753. p. 604, 
sub Kuphrasia Odonlilide, exlusa var. B. — Typus Odontilidum in Europa 
frequentissima. Exemplaria nostra eum borealibus: Fennicis (NyLanp, Hel- 
singfors, legit. R. Hvrr) omnino conveniunt. 
Deseriptio Æ. serotinae Lam. in libris botanicis pluribus bona. Cnfr. 
p. 460. 
Synonyma : 
Euphrasiu Odontites L. l. e. a! NEILR., Fl. v. Nieder-Oesterr. 564! 
Eufraise tardive LAMARCK, Encycl. II. 1756. p. 400! 
Euphrasia serotina Lam., Fl. Fr. ed. 2. 1793. III. 350. Law., et DC. Fl. Fr. 
III. 1805. 474! 
Odontites vulgaris Mogscnu, Method. 1794. 439! non Srev. (p. 468.) 
O. rubra Giuis., Fl. Lithuan. II. 1781. 126. Exerc. physol. 1792. 127! ob 
«fola floralia minora» (jun., jul, aug.) Lange, Handbuch 421. LEDEB. Fl. Ross. 
III. 261. 
Euphrasia Odontites (rabra) PERs., Synops. II. 1807. 150. 
Euphrasia Odontites var. arvensis WIRTGEN, Fl. der preuss. Rheinprovinz. 
1857. 337. 
bartsia Odontites Huvs., Fl. Angl. ed. II. 1778. 1, 268. Host, Fl. Austr. IL. 
183. KEICHENB., Icon. XX, t. 106! ScnurTES, Oesterreichs Fl. II. 178! 
D. serotina BERT., Amoen. Ital. 33. 
Eupiur. Odontites var. angustifolia Coss. et GERM., Fl. Paris. I. 303. 1845. 
Euphr. Kochii Békésvárm. fl. 81, ob pubem canescentem, non F. SCHULTZ. 
Odontites serotina RcHB., Fl. Germ. excurs. 1831. 359 excl. var. B canescente. 
O. rubra B serotina G. Beck, Fl. v. Nieder-Oesterr. 1063. 
Per totum Hungarie regnum, ditione australi excepta, in pratis sub- 
humidis erescit, ad meridiem speciebus aliis locum cedit. 
A Drävatol (Zákány, Drnye), a zalai Récsétôl, Gösfatöl (Vasvarm.) 
és Kis-Mártontól Somló-Vásárhelyen, Székes-Fehérváron, Budapesten, 
Nyiregyházán, Békés- és Biharvarmegyéken át (Vésztő, a Sziladi lápon, 
Kot, Iraz) Erdélyben Sardig, Borbandig (Havwarp !) Vizaknaig (Ricarer L. 
és STEFFEK) Kecskeméttől Szécsényig, Balassa-Gyarmatig (HavNALD !), 
Vaczig, Matra-Szele, Nedeliste (Rent), Nádasd (Borsod), Somodi (Abauj, 
legit heurer), Trencsén, Ozor (Bonarscu !), Bohuslavica, Csütörtök (Trencsén- 
varm., Horus), Stubnyafürdó, Mosócz, Lucski, Zölyom-Brezö, Liptó-Szent- 
Ivan, Késmárk, Gerény (Ungvárm., MENDLIK) és Okérmezé (V&awER) körül.! 
" Az általában elterjedt növénynek valamennyi ismert vagy ismeretlen termó- 
helyét itt elő nem számítom, a végső állomással inkább csak példát akarok elő- 
hozni a most ismételten megvizsgáltam növények közül. 
